П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Справа № 185/8040/14-п

22 серпня 2014 року м. Павлоград

Суддя Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області Косюк А. П., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення у відношенні

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, громадянство України, місце роботи: працює головним бухгалтером ПАТ «ДТЕК «Павлоградвугілля», проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2,

про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 163-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

В С Т А Н О В И В:

28.05.2014 року при проведенні камеральної перевірки ПАТ «ДТЕК «Павлоградвугілля» встановлено порушення головним бухгалтером ОСОБА_1 порядку ведення податкового обліку, а саме: завищено податковий кредит на загальну суму ПДВ 104294 грн., - занижено податок на прибуток за 2013 рік на суму 99079 грн., згідно акту перевірки № 301/28-01-48-03/00178353 від 28.05.2014р., місце вчинення правопорушення Дніпропетровська область, м. Павлоград, вул. Леніна, 76, правопорушення встановлено 28.05.2014 р. Зазначені дії кваліфіковані посадовою особою СДПІ з ОВП у м. Дніпропетровську Міжрегіонального ГУ Міндоходів за ч.1 ст. 163-1 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_1 не зявилась, про час і місце розгляду повідомлялась належним чином. Вважаю можливим розглянути справу за її відсутності.

Частиною 1 ст. 163-1 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за відсутність податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.

Відповідно до загального визначення адміністративного правопорушення у ст.9 КУпАП обовязковою ознакою складу правопорушення, у тому числі передбачених ст.163-1 КУпАП, є вчинення особою певної дії або її бездіяльність, які згідно зі ст.256 КУпАП мають бути конкретно визначені у протоколі.

Наведена норма закону, а саме: частиною 1 ст. 163-1 КУпАП є бланкетною, а тому при притягненні тої чи іншої посадової особи до відповідальності повинно бути зазначено які саме норми закону при веденні податкового обліку були порушені. Вказані у протоколі про адміністративне правопорушення норми Податкового кодексу, які нібито порушені ОСОБА_2, фактично не є такими, що встановлюють чи регулюють порядок ведення обліку документів, оскільки встановлюють тільки розмір податкового кредиту.

Відповідно до ст. 16 Податкового кодексу України, платник податків зобов'язаний, зокрема, вести в установленому порядку облік доходів і витрат, складати звітність, що стосується обчислення і сплати податків та зборів; подавати до контролюючих органів у порядку, встановленому податковим та митним законодавством, декларації, звітність та інші документи, пов'язані з обчисленням і сплатою податків та зборів; сплачувати податки та збори в строки та у розмірах, встановлених цим Кодексом та законами з питань митної справи.

Згідно до ст. 44.1 Податкового кодексу України, для цілей оподаткування платники податків зобов'язані вести облік доходів, витрат та інших показників, пов'язаних з визначенням об'єктів оподаткування та/або податкових зобов'язань, на підставі первинних документів, регістрів бухгалтерського обліку, фінансової звітності, інших документів, пов'язаних з обчисленням і сплатою податків і зборів, ведення яких передбачено законодавством.

Тобто, податковий облік це системи групуванні інформації для визначення податкової бази за податками на підставі первинних документів, згрупованих у відповідності з порядком, передбачених діючим податковим законодавством.

Податковий облік ведеться з метою формування повної та достовірної інформації про господарські операції, що були проведені платником протягом звітного періоду з метою оподаткування, а також забезпечення інформацією внутрішніх та зовнішніх користувачів для контролю за правильністю нарахування, повнотою та своєчасністю перерахування податків до відповідних бюджетів.

Виходячи зі змісту поняття податкового обліку та мети його здійснення, дані про суть правопорушення, які зазначені в протоколі про адміністративне правопорушення містять тільки розмір податкового кредиту, і не може свідчити про порушення встановленого законом порядку ведення податкового обліку.

Крім того, відповідно до вимог ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються дата і місце його складення, посада, прізвище, імя, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності; місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності. А у разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це.

Однак, на порушення вказаних вимог закону протокол про адміністративне правопорушення у відношенні ОСОБА_1 не містить конкретних даних про місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення та інших відомостей, необхідних для вирішення справи.

Згідно п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у випадку відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

За таких обставин, приходжу до висновку про необхідність закриття провадження по справі у звязку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 247, 252, 283, 284 КУпАП, суддя -

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП закрити у зв'язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення на підставі п. 1 ч.1 ст. 247 КУпАП..

Постанова може бути оскаржена протягом 10 днів з дня її винесення до Апеляційного суду Дніпропетровської області, шляхом подання апеляційної скарги через Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області.

Постанова суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу, не було подано протягом десяти днів.

У разі подання апеляційної скарги, постанова, якщо вона не скасована, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя: ОСОБА_3