Справа № 629/3470/14-п
Номер провадження 3/629/595/14
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26.08.2014 року суддя Лозівського
міськрайонного суду Харківської
області Горчакова О.І., розглянувши
матеріал, який надійшов із Лозівського
МВ ГУМВС України в Харківській області
відносно

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, ідентифікаційний
номер НОМЕР_1, уродженої селище
Краснопавлівка Лозівського району
Харківської області, громадянки
України, не працюючої, інваліда ІІ
групи загального захворювання; яка
зареєстрована та проживає за адресою:
АДРЕСА_1

якій роз'яснені права відповідно до
ст.63 Конституції України, ст.268 КУпАП,

про притягнення до адміністративної
відповідальності за скоєння
правопорушення, передбаченого ст. 173
КУпАП,

за участю:

заявника - ОСОБА_2;

захисника - адвоката ОСОБА_3

в с т а н о в и в:

У серпні 2014 року до канцелярії
Лозівського міськрайонного суду
Харківської області надійшов матеріал
щодо ОСОБА_1 про притягнення до
адміністративної відповідальності за
скоєння правопорушення, передбаченого
ст. 173 КУпАП (а.с. 1).

У протоколі про адміністративне
правопорушення серії ХА № 001439 від 06
серпня 2014 року зазначено, що 01 серпня 2014
року біля 22 години 00 хвилин гр. ОСОБА_1
за адресою: Харківська область м.
Лозова мікрорайон 1 буд. 17, біля
приміщення КП «ЖУК» висловлювалася
нецензурною лайкою в бік гр. ОСОБА_2 та
інших співробітників КП «ЖУК», чим
самим спричинила дрібне хуліганство.

У судовому засіданні ОСОБА_1 винною
себе у вчиненні правопорушення не
визнала, пояснила, що 01 серпня 2014 року
ввечері у них в під'їзді черговий раз
загорілася проводка та вимкнулося
світло в квартирах. Вони з сусідами
зібралися під під'їздом, викликали
електрика з КП «ЖУК». Коли прийшов
електрик то повідомив, що в цей день
світла не буде. Обурені вони з сусідами
пішли до КП «ЖУК», щоб у чергової
запитати чи можливо викликати аварійну
службу, оскільки відсутність електрики
влітку викликає дискомфорт та
приносить незручності. Коли вони
прийшли до КП «ЖУК» то постукали у
вікно чергової, якій повідомили про
своє питання. Чергова на це повідомила,
що вона телефоном зв'яжеться і з'ясує
питання. Через деякий час до КП «ЖУК»
під'їхав автомобіль, з якого вийшли
ОСОБА_4, - інженер ПТО та невідомий
чоловік, як виявилося це був ОСОБА_2
Чоловіки були в стані алкогольного
сп'яніння. ОСОБА_4 поводив себе
культурно, запитав в чому проблема.
ОСОБА_2 вів себе некультурно,
висловлював образи в бік жінок.

Зазначила, що ні ОСОБА_2 ні інших
працівників КП «ЖУК» вона не ображала,
вона взагалі ніколи не вживає
нецензурних слів.

У судовому засіданні в якості свідка
була допитана ОСОБА_5, яка пояснила, що
вона проживає в буд. 26 на мікрорайоні 1
м. Лозова Харківської області. 01 серпня
2014 року в черговий раз в будинку
пропало світло. Електрик прийшов та
пішов, нічого не полагодивши і сказав,
що світла не буде до ранку. Вони з
сусідами обурені пішли до КП «ЖУК».
ОСОБА_1 громадський порядок не
порушувала. Коли прийшли ОСОБА_4 і
ОСОБА_2, то ОСОБА_4 поводив себе
культурно, а ОСОБА_2 висловлювався
нецензурно, поводив себе по хамськи. Їх
ніхто не ображав, люди просто гучно
розмовляли, бо були обурені.

ОСОБА_1 взагалі ніколи не висловлюється
нецензурно.

У судовому засіданні в якості свідка
була допитана ОСОБА_6, яка повідомила,
що 01 серпня 2014 року приблизно о 19 годині
в їх під'їзді в черговий раз зникло
світло, бо замкнуло електропроводку.
Вони зателефонували в аварійну службу.
Електрик прийшов, подивився та пішов.
Почекав деякий час вони вирішили піти в
«аварійку». Вона, ОСОБА_1, ОСОБА_7,
ОСОБА_8, ОСОБА_9 прийшли до КП «ДЕЗ».
Чергова викликала інженера ОСОБА_2 та
інженера ПТО ОСОБА_4 Коли вони прийшли,
ОСОБА_4 назвався і почав обговорювати з
ними ситуацію, а ОСОБА_2 був агресивно
налаштований, навіть не назвався, почав
«хамити» та ображати їх. Коли вони
побачили, що вирішення конфлікту не
вийде, вони прийшли до свого під'їзду,
де їх чекали інші мешканці. ОСОБА_4 та
ОСОБА_2 підійшли до них та продовжили
скандалити. Вони викликали міліцію і
написали заяву відносно ОСОБА_4 та
ОСОБА_2, за їх поведінку. Зазначила, що з
їх боку не було ніяких лайок та
фізичного насилля, вони хотіли мирного
вирішення проблеми.

У судовому засіданні у якості свідка
був допитаний ОСОБА_7, який повідомив,
що 01 серпня 2014 року близько 19 години в
їх під'їзді перегоріли електропровода.
Вони з сусідами зателефонували в
аварійну службу. Електрик прийшов,
подивився та пішов. Він, ОСОБА_1, ОСОБА_7,
ОСОБА_8, ОСОБА_9 та ОСОБА_6 пішли в
«аварійку», щоб вирішити питання.
Чергова викликала свого сина - ОСОБА_2,
який прийшов з ОСОБА_4 вони обидва
інженери КП «ЖУК». ОСОБА_4 поводив себе
нормально, не «хамив», а ОСОБА_2 почав
ображати жінок, провокував бійку. Вони
дивлячись на таке, пішли до свого
під'їзду, де знаходилися інші сусіди.
ОСОБА_4 та ОСОБА_2 підійшли до них та
продовжили скандалити. Вони викликали
міліцію і написали заяву відносно
ОСОБА_4 та ОСОБА_2, за їх поведінку.
Зазначив, що з їх боку не було ніяких
лайок та фізичного насилля, вони хотіли
мирного вирішення проблеми. З них ніхто
не промовив ні одного лайливого слова.

Потерпілий ОСОБА_2 у судове засідання
з'явився, через канцелярію суду подав
письмову заяву з проханням закрити
провадження у справі відносно ОСОБА_1,
оскільки претензій до неї він не має.
Враховуючи, що на сьогоднішній день у
нього відсутні будь-які претензії
матеріального та морального характеру
до ОСОБА_1 а також те, що вважає, що в її
діях відсутні ознаки правопорушення,
передбаченого ч. 1 ст. 173КУпАП, так як
вона не порушувала громадський порядок
і спокій громадян, прохав закрити
провадження відносно ОСОБА_1 у зв'язку з
відсутністю складу правопорушення(а.с.
59).

Дослідивши у судовому засіданні дані
про особу ОСОБА_1 встановлено, що вона
заміжні, раніше не судима, до
адміністративної відповідальності не
притягувалася, не працює, є
пенсіонером, інвалідом ІІ групи
загального захворювання,
характеризується позитивно,
неповнолітніх дітей та інших осіб на
своєму утриманні не має.

Дослідивши подані суду письмові
докази, оцінивши їх за своїм внутрішнім
переконанням, що ґрунтується на
всебічному, повному і об'єктивному
розгляді у судовому засіданні всіх
обставин справи у їх сукупності, суд
приходить до такого висновку:

Згідно п. 1 ст. 247 КУпАП , провадження в
справі про адміністративне
правопорушення не може бути розпочато,
а розпочате підлягає закриттю в зв'язку
з відсутністю складу
адміністративного правопорушення.

Диспозиція ст. 173 КУпАП передбачає такі
порушення - дрібне хуліганство, тобто
нецензурна лайка в громадських місцях,
образливе чіпляння до громадян та інші
подібні дії, що порушують громадський
порядок і спокій громадян.

Як вбачається з протоколу про
адміністративне правопорушення та
доданих до нього матеріалів справи,
достатні докази про скоєння
адміністративного правопорушення,
відсутні.

Вимоги Закону України "Про захист прав
споживачів" поширюються на сферу
відносин щодо надання та споживання
житлово-комунальних послуг. Виробники,
виконавці та споживачі
житлово-комунальних послуг зобов'язані
враховувати вимоги Закону України "Про
захист прав споживачів" з огляду на
нижчевикладене.

Закону України "Про захист прав
споживачів" регулює відносини між
споживачами товарів, робіт і послуг та
виробниками і продавцями товарів,
виконавцями робіт і надавачами послуг
різних форм власності, встановлює
права споживачів, а також визначає
механізм їх захисту та основи
реалізації державної політики у сфері
захисту прав споживачів. Відповідно до
ч. 1 ст. 2 цього Закону законодавство про
захист прав споживачів складається з
цього Закону, Цивільного кодексу
України, Господарського кодексу
України та інших нормативно-правових
актів, що містять положення про захист
прав споживачів.

Одночасно Закону України "Про
житлово-комунальні послуги" визначає
основні засади організаційних,
господарських відносин, що виникають у
сфері надання та споживання
житлово-комунальних послуг між їхніми
виробниками, виконавцями і
споживачами, а також їхні права та
обов'язки. Згідно зі ст. 3 цього Закону
предметом регулювання цього Закону є
правовідносини, що виникають між
виробниками, виконавцями, споживачами
у процесі створення, надання та
споживання житлово-комунальних послуг;
суб'єктами цього Закону є органи
виконавчої влади, органи місцевого
самоврядування, власники, виробники,
виконавці та споживачі
житлово-комунальних послуг. Відповідно
до ч. 1 ст. 4 Закону України "Про
житлово-комунальні послуги"
законодавство України у сфері
житлово-комунальних послуг базується
на Конституції України і складається з
нормативно-правових актів у галузі
цивільного, житлового законодавства,
цього Закону та інших
нормативно-правових актів, що
регулюють відносини у сфері
житлово-комунальних послуг.

Згідно ст. 2 Закону України «Про
житлово-комунальні послуги» державна
політика у сфері житлово-комунальних
послуг базується на таких принципах:
забезпечення функціонування
підприємств, установ та організацій, що
виробляють, виконують та/або надають
житлово-комунальні послуги, на умовах
самофінансування та досягнення рівня
економічно обґрунтованих витрат на їх
виробництво; забезпечення рівних
можливостей доступу до отримання
мінімальних норм житлово-комунальних
послуг для споживачів незалежно від
соціального, майнового стану, віку,
місцеперебування та форми власності
юридичних осіб тощо; дотримання
встановлених стандартів, нормативів,
норм, порядків і правил щодо кількості
та якості житлово-комунальних послуг;

Відповідно до ч. 8 ст. 10 Закону України
"Про захист прав споживачів" виконавець
залежно від характеру і специфіки
виконаної роботи (наданої послуги)
зобов'язаний видати споживачеві
розрахунковий документ, що засвідчує
факт виконання роботи (надання
послуги). Це може бути акт виконаних
робіт.

Таким чином, споживач у будь-який час
має право звернутися до виконавця
послуг щодо одержання інформації про
відповідні послуги. Цьому праву
споживача кореспондується безумовний
обов'язок виконавця таку інформацію
надати.

Судом установлено, що, ОСОБА_1 разом із
мешканцями АДРЕСА_1 вимагала від КП
«Житлова управляюча компанія»
Лозівської міської ради Харківської
області, як від постачальника послуг,
виконання обов'язку щодо утримання
будинків.

Конституцією України у ч. 1 ст. 39
визначено, що громадяни мають право
збиратися мирно, без зброї і проводити
збори, мітинги, походи і демонстрації,
про проведення яких завчасно
сповіщаються органи виконавчої влади
чи органи місцевого самоврядування.

П.10 ст. 1 Закону України «Про мирні
зібрання» визначено, що спонтанне
мирне зібрання, це незаплановане мирне
зібрання, що проводиться виключно за
ініціативою громадян, спричинене
подією, яка має важливе значення для
суспільства та яку неможливо було
завчасно передбачити і організувати
проведення мирного зібрання.

Частина1 ст. 6 Закону України «Про мирні
зібрання» визначає, що громадянин, який
є учасником мирного зібрання має
право:брати участь в обговоренні та
прийнятті рішень, а також вчиненні
інших колективних дій під час
проведення мирного зібрання
відповідно до мети його проведення;
приймати і передавати резолюції,
вимоги та інші звернення до органів
державної влади та/чи органів
місцевого самоврядування, об'єднань
громадян, релігійних організацій,
керівників та власників закладів,
підприємств, установ, організацій,
дипломатичних представництв та
консульських установ іноземних держав,
а також до представництв міжнародних
організацій в Україні тощо;
здійснювати інші дії, не заборонені (не
обмежені) законом чи рішенням суду, що
набрало законної сили.

Стаття 9 Закону України «Про мирні
зібрання» передбачає, що мирне
зібрання може проводитися в будь-якому
публічному придатному для цього місці
з урахуванням обмежень, встановлених
цією статтею.

Проведення мирного зібрання
допускається в будь-який час доби.

Рівень шуму під час проведення мирного
зібрання, у тому числі під час
використання звукопідсилюючої та
іншої апаратури, що є джерелом шуму, не
може перевищувати рівня, встановленого
санітарними нормами.

Заходи із забезпечення проведення
спонтанного мирного зібрання мають
передбачати: взаємодію уповноваженого
представника органу виконавчої влади
чи органу місцевого самоврядування з
органом внутрішніх справ і з
учасниками спонтанного мирного
зібрання під час його проведення.

Зібрання мають проводитися без
повідомлення влади про заплановані
заходи.

Таким чином, суд робить висновок, що
події які мали місце 01 серпня 2014 року з
боку мешканців будинку АДРЕСА_1, у точу
числі і ОСОБА_1, перебувають під
захистом ст. 39 Конституції України. Цей
захід відбувався з метою з'ясування
питання щодо відсутності
електроенергії в будинку та для
спонукання відповідних організацій
виконати належним чином обов'язки щодо
утримання будинків. Таке зібрання не
порушувало права інших осіб, оскільки
носило мирний, демократичний характер.
Громадяни ні своїм виглядом, ні своєю
поведінкою не ображали оточуючих.
ОСОБА_1 ні виглядом, ні поведінкою не
ображала оточуючих та ОСОБА_2

Враховуючи викладене, провадження у
справі відносно ОСОБА_1 підлягає
закриттю в зв'язку з відсутністю в її
діях складу адміністративного
правопорушення, передбаченого ст. 173
КУпАП.

Керуючись ст. 8, ст. 33, ст. 38, ст. 173, п. 1 ст.
247, 248, 249, 287, 289, 294 КУпАП, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Провадження в адміністративній справі
відносно ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, про
адміністративне правопорушення за ст.
173 КУпАП закрити в зв'язку з
відсутністю складу адміністративного
правопорушення в її діях.

Постанова може бути оскаржена до
апеляційного суду Харківської області
протягом десяти днів з моменту її
винесення.

Суддя:
О. І. Горчакова