Справа № 629/1211/14-п
Номер провадження 3/629/234/14
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15.04.2014 року Лозівський міськрайонний
суд Харківської області в складі
головуючого судовим засіданням: судді
Лозівського міськрайонного суду
Харківської області Жмуд Н.М., за
участю секретаря судових засідань:
Торенко Ю.П., розглянувши у відкритому
судовому засіданні в залі судових
засідань Лозівського міськрайонного
суду Харківської області в місто
Лозова Харківської області, матеріали,
які надійшли з Лозівського МВ ГУМВС
України в Харківській області про
притягнення до адміністративної
відповідальності

ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженця с.
Затока, Яворівського району,
Львівської області, громадянина
України, розлученого, працюючого в ДСНС
інженером, який зареєстрований за
адресою: АДРЕСА_1, мешкає за адресою:
АДРЕСА_2, раніше не притягався до
адміністративної відповідальності

за ст.173 КУпАП,

права, передбачені ст. 268 КУпАП
роз'яснено,

В С Т А Н О В И В:

21 лютого 2014 року близько 18 години 00
хвилин ОСОБА_2 на 4 мікрорайоні в м.
Лозова біля будинку № 4 зустрів свою
колишню дружину ОСОБА_3 та виражався на
неї нецензурною лайкою.

В судовому засіданні ОСОБА_2, свою вину
в скоєному правопорушенні не визнав,
пояснивши при цьому, що обставини
викладені в протоколі не відповідають
дійсності, є надуманими з боку ОСОБА_3, а
пояснення неповнолітнього сина ОСОБА_4,
надані під тиском матері, яка здійснює
негативний вплив на свідомо
несформоване сприйняття
взаємовідносин та ситуації, яка
склалась між дорослими батьками. Про
дані обставини, він власноруч вказав у
протоклолі.З протоколом не згодний,
оскільки він складений безпідставно,
що суперечить чинному законодавству.
Про дані обставини, він власноруч
написав у протоколі. Крім того, ОСОБА_2,
пояснив, що про існування даного
Протоколу йому стало відомо лише 20
березня 2014 року, коли його викликали до
міліції для ознайомлення з ним та
підписання. ОСОБА_2 зазаначив, що йому
не зрозуміло, чому протокол скаладено 20
березня 2014 року тоді як про самі
обставини, які вньому вказані саме зі
слів ОСОБА_3, начебто мали місце 21
лютого 2014 року. Ці дані не відповідають
дійсності, так як того, дня, до 18 години
він перебував на території установи, в
якій працює. Адже, робочий день, у них,
за правилами внутрішнього трудового
розпорядку, закінчується о 18 годині.
Дану обставину, можуть підтвердити
його колеги, це як співробітники так і
його керівник. Тим паче, 21 лютого 2014
року, це був кінець робочого тижня і
вних керівництво, лише після 17 години,
починає проводити нараду з усіма
відділами щодо результатів роботи,
здійсненої ними за весь календарний
тиждень. Такі неправливі дані ОСОБА_3,
навмисно вигадує з метою зведення з ним
особистих рахунків, так як на даний час,
він подав позов до суду щодо розподілу
сумісно нажитого майна подружжя. А
ОСОБА_3 - це його колишня дружина. Крім
того, ОСОБА_2, зазначив, що з боку ОСОБА_3,
вчиняються не лише такі дії як заяви до
міліції, вона пише різного роду на
нього скарги і до прокуратури і до його
безпосереднього керівництва так і до
вищестоящих органів м. Харків. Така
поведінка ОСОБА_3 продиктована також
тим, що вона свідомо не слідкує за
успішністю їх спільного сина - ОСОБА_4,
який залишився з нею проживати після
розлучення. До тих пір, доки він
контролював успішність сина у
навчанні, він мав гарні бали у навчанні,
а на даний час, він повністю не виконує
завдань зі шкільної програми. Про це
йому повідомила класний керівник
ОСОБА_4, коли він, ОСОБА_2, 20.02.2014 року, був
у школі, де навчається син. ОСОБА_2,
зазначає, що ОСОБА_3, не сподобалося те,
що він у неї намагався з"ясувати, чому
вона не слідкує за навчанням сина. Тому
остання і вирішила подати на нього
заяву до міліції і при цьому
використала неповнолітнього сина
ОСОБА_4, якого постійно негативно
налаштовує проти нього.

З метою з"ясування обставин справи,
судом, неодноразово, в судові засідання
викликалася ОСОБА_3, однак, остання, не
дивлячись на те, що своєчасно та
належним чином отримувала виклики до
суду з повідомленням про день, час та
місце слухання справи, про що свідчать
довідки, що наявні в матеріалах справи,
жодного разу, не з"явилася і про причини
своєї неявки суду не повідомила.
Будь-яких заяв та клопотань по справі
нею до суду не подано.

За клопотанням ОСОБА_2, в якості
свідків, 03 квітня 2014 року, були допитані
ОСОБА_8 та ОСОБА_9, які зазначили, що
ОСОБА_2 та ОСОБА_3, вони знають. Так як
колись дані особи, були подружжям.
Однак, на даний час, вони розлучилися.
ОСОБА_2, того дня, 21.02.2014 року як у всі
інші робочі дні, був на роботі і
виконував свої обов"язки. Крім того, в
кінці робочого тижня, яким саме і було
21.02.2014 року, була нарада, яка
закінчилася вже після 18 години. Тому,
останній, ні фізично ні теоретично, не
міг бути за адресою, яка вказана в
протоколі. Дійсно, на даний час, між
колишнім подружжям, виникають різного
роду непорозуміння. Його колишня
дружина ОСОБА_3, надсилає скарги на дії
ОСОБА_2, як до їх частини так і до
вищестоящих органів та до прокуратури.

Даючи оцінку свідченням вказаних
свідків, у суду відсутні підстави не
довіряти їх свідченням чи ставити їх
під сумнів, оскільки вказані свідки,
попередженні про кримінальну
відповідальність за відмову від
давання показань та за дачу завідомо
неправдивих свідчень і принесли
присягу свідка. Крім того, вони не
спростовані жодним учасником
провадження, які судом викликалися на
розгляд справи.

При прийнятті рішення за результатами
розгляду даної справи, суд виходив з
наступного:

як зазначено в ч. 1 ст. 9 КУпАП,
адміністративним правопорушенням
(проступком) визнається протиправна,
винна (умисна або необережна) дія чи
бездіяльність, яка посягає на
громадський порядок, власність, права і
свободи громадян, на встановлений
порядок управління і за яку законом
передбачено адміністративну
відповідальність.

Під складом адміністративного
правопорушення розуміють установлену
в адміністративно-правових нормах
відповідних статей громадську
небезпеку, винуватість і
протиправність діяння, що тягне
застосування адміністративно-правових
санкцій, і відрізняють це діяння від
інших правопорушень. Склад проступку
містить у собі ознаки, що
характеризують зовнішній акт
поведінки особи, її спрямованість і
наслідки, і ознаки, що характеризують
самого правопорушника та його психічне
ставлення до вчиненого. Відповідно до
цього ознаку складу правопорушення
об"єднуються в чотири групи, що
характеризують об"єкт
адміністративного проступку,
об"єктивну сторону адміністративного
проступку, суб"єкт адміністративного
проступку та суб"єктивну сторону
адміністративного проступку. Усі
зазначені елементи складу
адміністративного проступку
становлять нерозривну єдність.
Наявність цих елементів строго
обов"язкова для кваліфікації
конкретного діяння як
адміністративного проступку. Якщо хоча
б один із них відсутні або не
відповідає тим властивостям, які
передбачені статтею Особливої частини
КУАП, то зазначене діяння не є
адміністративним проступком.

Із Протоколу про адміністративне
правопорушення (а.с.№2), судом
вбачається, що дії ОСОБА_2,
кваліфіковані за ст.173 КУпАП, як скоєння
останнім дрібного хуліганства.

Суб"єктивна сторона цього проступку
вчиняється тільки у формі прямого
умислу.

А об"єктом дрібного хуліганства є
громадський пордок, часть та гідність
громадян.

Як встановлено судом в ході розгляду
даної справи, після дослідження
матеріалів справи, пояснення у
судовому засіданні ОСОБА_2, та оцінивши
свідчення у судовому засіданні свідків
ОСОБА_9 та ОСОБА_8, в діях ОСОБА_2,
відсутня подія та склад
адміністративного правопорушення.

Відповідно до ст. 247 КУпАП, провадження
в справі про адміністративне
правопорушення не може бути розпочато,
а розпочате підлягає закриттю за
відсутності події і складу
адміністративного правопорушення.

Враховуючи зазначене, суд знаходить за
необхідне провадження по
адміністративній справі відносно
ОСОБА_2 - закрити за відсутності події і
складу адміністративного
правопорушення.

Керуючись ст.ст. 9, 173; п.1 ч.1 ст.247, ч.1 п.3
ст.284 КУпАП,-

УХВАЛИВ:

Провадження по адміністративній
справі відносно ОСОБА_2 про притягнення
його до адміністративної
відповідальності за ст. 173 КУпАП -
закрити за відсутності події та складу
адміністративного правопорушення.

На постанову суду може бути подана
скарга в апеляційний суд Харківської
області через Лозівський
міськрайонний суд Харківської області
протягом десяти днів з дня винесення
постанови.

Головуючий

у судовому засіданні

Суддя:
Н.М. Жмуд