Справа: 3/337/1217/2013 р
.№337/5421/13-п
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 вересня 2013 року м.Запоріжжя

Суддя Хортицького районного суду міста Запоріжжя Салтан Л.Г., розглянувши матеріали, що надійшли з територіальної державної інспекції праці у Запорізької області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, що народився у м.Запоріжжя, працюючого менеджером складського господарства ПАТ Калсберг Україна , який мешкає у м. Запоріжжі, вул..40 років Радянської України

за ст. 41 ч. 1 КпАП України,

В С Т А Н О В И В :

17.09.2013 року,з територіальної державної інспекції праці у Запорізької області. до Хортицького районного суду надійшов адміністративний матеріал відносно ОСОБА_1. про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 41 ч.1 КУпАП.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 , який є менеджером складського господарства ПАТ Карлсберг Україна під час виконання посадових обовязків, маючи організаційно-розпорядчі функції, протягом червня-серпня 2013 року вчинив адміністративне правопорушення за місцем здійснення діяльності ПАТ Карлсберг Україна за адресою м.Запоріжжя вул.. Г.Сапожнікова буд 6, допустив порушення законодавства про працю, яке є триваючим та оформлено актом перевірки №08-02-0007/1312, відповідальність за яке передбачена ч.1 ст. 41 КУпАП України, а саме:

-не вживає необхідних заходів для забезпечення безумовного додержання вимог законодавства у частині зміни істотних умов праці.

У червні 2013 року підсобному робітнику складського господарства ОСОБА_2 змінено режим роботи.

На підставі наказу від 05.10.2011 року №392 Про зміну істотних умов праці та системи оплати праці з 01.02.2012 року для деяких робітників складського господарства, у тому числі ОСОБА_2 , встановлений неповний робочий час, а саме:

1-й робочий тиждень-3 робочих дні;

2-й робочий тиждень: 2 робочих дні;

Кожний наступний робочий тиждень відповідає попередньому за звітним із відповідним чергуванням (наказ від 18.11.2011 р. № 434 Про встановлення неповного робочого часу)

Після поновлення на роботі за рішенням Апеляційного суду Запорізької обл.. від 22.05.2013 р., ОСОБА_2 безпідставно змінено режим роботи.

Так, за графіком роботи на червень 2013 р., робота ОСОБА_2 у 1 та 2 робочому тижні місяця не запланована, у 3 робочий тиждень 5 робочих днів (17,18,19,20,21 червня) у 4 робочий тиждень - 3 робочих дні (25,26,27 червня). Робочий час ОСОБА_2 у червні 2013 року протабельовано відповідно до графіка.

У липні 2013 р. графіком роботи для підсобних робітників передбачено наступний режим роботи для ОСОБА_2:

1 робочий тиждень- робота не передбачена;

2 робочий тиждень робота не передбачена;

3 робочий тиждень- 3 робочих дні (17,18,19 липня);

4 робочий тиждень-5 робочих дні (22,23,24,25,26 липня);

5 робочий тиждень- 3 робочих дні (29,30,31 липня).

Відповідно до табелю обліку використання робочого часу за липень 2013 року. З 16.07.2013 року ОСОБА_2 перебуває на лікарняному. У липня 2013 року нею відпрацьовано лише один день, 31.07.2013 р.

Графіком роботи для підсобних робітників на серпень 2013 р. передбачено для ОСОБА_2:

1 робочий тиждень -1 робочий день ( 2 серпня)

2 робочий тиждень -1 робочий день ( 5 серпня)

3 робочий тиждень робота не передбачена;

4 робочий тиждень -5 робочих дні ( 19,20,21,22,23 серпня)

5 робочий тиждень -4 робочих дні ( 27,28,29,30 серпня).

Про зміну режиму роботи ОСОБА_2 не повідомлена, що є порушенням ч.3 ст.32 КЗпП України, відповідно до якої, У звязку із змінами в організації виробництва і праці допускається зміна істотних умов праці при продовженні роботи за тією ж спеціальністю, кваліфікацією чи посадою. Про зміну істотних умов праці-систем та розмірів оплати праці, пільг, режиму роботи, встановлення або скасування неповного робочого часу, суміщення професій, зміну розрядів ї найменування посад та інших-працівник повинен бути повідомлений не пізніше ніж за два місяці.

ОСОБА_1О у судовому засіданні свою вину в інкримінованому правопорушенні не визнав, надав свої письмові пояснення, в яких просить провадження по справі закрити у звязку з відсутністю як події, так і складу адміністративного правопорушення.

Вивчивши матеріали справи, вислухавши пояснення ОСОБА_1, суд дійшов висновку про закриття провадження по справі з наступних підстав.

Згідно ст.38 КУпАП адміністративне стягнення може бути накладено не пізніш як через два місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - два місяці з дня його виявлення, за винятком випадків, коли справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу підвідомчі суду (судді).

Якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні не пізніш як через три місяці з дня його виявлення.

Згідно листа Міністерства Юстиції України від 01.12.2003 N 22-34-1465, продовжувані і триваючі адміністративні правопорушення розрізняють наступним чином.. Так, продовжуваним адміністративним проступком називають ряд ідентичних проступків, які вчиняються неодноразово з однаковою метою, формою вини, тими ж суб'єктами, засобами дії і які складають у сукупності єдине правопорушення (наприклад, дрібне розкрадання державного або колективного майна). Проте триваючими адміністративними проступками є проступки, пов'язані з тривалим, неперервним невиконанням обов'язків, передбачених правовою нормою (наприклад, проживання без паспорта, самовільне будівництво будинків або споруд тощо), припиняються або виконанням регламентованих обов'язків, або притягненням винної у невиконанні особи до відповідальності. Дуже часто ці правопорушення є наслідками протиправної бездіяльності. Тобто триваючі правопорушення характеризуються тим, що особа, яка вчинила якісь певні дії чи бездіяльність, перебуває надалі у стані безперервного продовження цих дій (бездіяльності). Ці дії безперервно порушують закон протягом якогось часу. Іноді такий стан продовжується значний час і увесь час винний безперервно скоює правопорушення у вигляді невиконання покладених на нього обов'язків.

Відповідно до ч.3, ст. 32 КЗпП України, у зв'язку із змінами в організації виробництва і праці допускається зміна істотних умов праці при продовженні роботи за тією ж спеціальністю, кваліфікацією чи посадою. Про зміну істотних умов праці - систем та розмірів оплати праці, пільг, режиму роботи, встановлення або скасування неповного робочого часу, суміщення професій, зміну розрядів і найменування посад та інших - працівник повинен бути повідомлений не пізніше ніж за два місяці.

Таким чином,роботодавець може вчинити правопорушення тільки раз, і полягати воно буде в тому, що він видавши наказ про зміну істотних умов праці працівника, ввів його в дію і змінив істотні умови праці працівника не повідомивши його про таку зміну не пізніше ніж за два місяці. Таке правопорушення не може бути припинене його виконанням, або притягненням винної особи до відповідальності, яка в свою чергу не може знаходитись у стані безперервного продовження цих дій (бездіяльності). Роботодавець може або повідомити працівника за 2 місяці, або ні, а тому, порушення ч.3, ст.32 КЗпП України не може бути триваючим.

Крім того, суд вважає, що ОСОБА_2 не було змінено режим роботи, оскільки встановлюється режим роботи підприємства, а працівникам встановлюється режим робочого часу в межах такого режиму роботи підприємства. Встановлюється він відповідно до графіку змінності, якщо працівник працює змінами, та/або графіку виходу на роботу.

Частина друга статті 13 КЗпП передбачає, що в колективному договорі встановлюються взаємні зобовязання його сторін щодо режиму роботи. Таке саме правило сформульовано в статті 7 Закону України Про колективні договори і угоди від 1 липня 1993 р. № 3356-XII. Це означає, що колективним договором режим робочого часу працівників безпосередньо не встановлюється. Умови колективного договору передбачають лише зобовязання його сторін щодо встановлення певного режиму робочого часу. Цей режим встановлюється власником або уповноваженим ним органом разом з виборним органом первинної профспілкової організації (п. 4 частини першої ст. 38 Закону України Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності від 15 вересня 1999 р. № 1045-XIV, далі Закон № 1045-XIV).

Як вказано в статтях 52, 57, 58 КЗпП України, тривалість щоденної роботи, початок і закінчення роботи, робота змінами може визначатися також графіками змінності. В рамках графіків змінності формуються графіки виходу на роботу. Графіки виходу на роботу формуються і у випадку встановлення неповного робочого часу в межах звичайного режиму роботи (не по змінам).

Отже, режим роботи визнається істотною умовою праці (частина третя ст. 32 КЗпП). Тому в разі змін режиму роботи, які є обовязковими для працівників, останніх слід попереджати про такі зміни не пізніше ніж за два місяці, а працівники, які відмовляються від продовження роботи через зміну режиму роботи, підлягають звільненню на підставі пункту 6 частини першої статті 36 КЗпП.

Відповідно до пункту 13 Типових правил внутрішнього трудового розпорядку для робітників і службовців підприємств, установ, організацій, затверджених постановою Держкомпраці СРСР від 20 липня 1984 р. № 213, графіки змінності мають затверджуватися власником або уповноваженим ним органом разом з виборним органом первинної профспілкової організації і доводитися до працівників не пізніше ніж за один місяць до введення їх у дію.

Графіки виходу на роботу повинні затверджуватися власником або уповноваженим ним органом разом з виборним органом первинної профспілкової організації і доводитися до працівників не пізніше, ніж за два тижні до початку їх дії (п. 1 Розяснення Держкомпраці СРСР і Президіуму ВЦРПС Про деякі питання, повязані з переведенням робітників і службовців підприємств, установ, організацій на пятиденний робочий тиждень з двома вихідними днями від 8 квітня 1967 р. № 4/П-10).

Тому, оскільки наказу про зміну режиму роботи роботодавцем не видавалося, говорити про зміну режиму роботи і несвоєчасне повідомлення про нього немає підстав.

Що стосується описаних в протоколі днів виходу ОСОБА_2 на роботу, то вони регулювалися графіками виходу на роботу, які доводилися до її відома в установлений строк за 2 тижні, що не суперечить трудовому законодавству.

В будь-якому випадку не було факту зміни режиму роботи виданням відповідного наказу, не було і не могло бути невчасного про це повідомлення.

Крім того, згідно протоколу зазначено, що ОСОБА_1, маючи організаційно розпорядчі функції вчинив правопорушення, але не вказано які саме права він має, та які функціональні обовязки виконує. ОСОБА_1 не є керівником Компанії, в матеріалах справи відсутні докази, що ОСОБА_1 має довіреність від керівника Компанії з правом вчиняти будь-які дії щодо зміни режиму роботи на ПАТ Карлсберг України та видавати відповідні накази, або доводити їх суть до відома підпорядкованих працівників, а тому на думку суду, він не може бути субєктом зазначеного правопорушення.

Основним для вирішення справи про притягнення особи до адміністративної відповідальності є встановлення складу правопорушення.

Відповідно до ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визначається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність. Діяння повинне бути винним, а саме субєктивна сторона складу адміністративного правопорушення характеризується умислом або з необережності.

У протоколі про адміністративне правопорушення форма вини ОСОБА_1 не зазначена.

У звязку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю в порядку п.1., ч.1., ст. 247 КУпАП.

На підставі викладеного, керуючись: ч.1 ст.247, ст. ст. 221, 283, 284 КУпАП,

П О С Т А Н О В И В:

Провадження по справі про притягнення до адміністративної вiдповiдальностi за ст.41.ч.1 КУпАП ОСОБА_1 закрити у зв'язку з відсутністю складу правопорушення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги або протесту прокурора через Хортицький районний суд м. Запоріжжя на протязі 10 днів з дня її проголошення.

Суддя: Л.Г. Салтан