П О С Т А Н О В А

іменем України

Справа №3-307/11

Провадження №3/1121/11

16 червня 2011 року суддя Славутицького міського суду Київської області Малишенко Т.О., розглянувши матеріали справи, які надійшли із Славутицького МВ ВС відносно : ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, українця, громадянина України, не працюючого, проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2,

про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП, -

УСТАНОВИВ:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення - 14.06.2011 року в 03 години 00 хвилин біля споруди аптеки Київського кв-лу м. Славутича був затриманий гр.ОСОБА_1,який перебуваючи в стані алкогольного сп»яніння розбив скло вікна підвального приміщення вказаної будівлі, чим вчинено правопорушення передбачене ст.173 КУпАП.

Із пояснення ОСОБА_1, - з протоколом згоден.

Вивчивши матеріали адміністративної справи, суд дійшов висновку про закриття провадження у справі з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст.247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Ст.9 КУпАП встановлено поняття адміністративного правопорушення, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність. Адміністративне правопорушення завжди є протиправною дією (бездіяльністю)тобто діянням, забороненим законом або іншим нормативним правовим актом. Громадянин, що вчиняє протиправну дію, порушує свій конституційний обов»язок, оскільки норми ч.1 ст.68 Конституції України встановлюють, що кожен зобов»язнаий неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей. Закон розглядає протиправну дію (бездіяльність), вчинену певною особою, як адміністративний проступок лише в тому випадку, якщо має місце вина цієї особи, тобто якщо вчинене було здійснено навмисно або з необережності. Наявність вини є невід,ємною ознакою складу адміністративного проступку. Адміністративне правопорушення з погляду його складу містить 1) об»єкт правопорушення (суспільні відносини в тій чи іншій сфері, на нормальний розвиток яких посягає правопорушення);2)об»єктивну сторону (конкретні дії, що виразилися в порушенні встановлених правил);3)суб»єкт правопорушення - конкретна осудна фізична особа, що досягла 16-річного віку; 4)суб»єктивну сторону складу (є ставлення особи до вчиненого нею діяння, тобто вину у формі умислу або необережності). Всі перераховані ознаки визначають у сукупності склад адміністративного правопорушення (проступку).Об»єкт адміністративного правопорушення - це те, на що воно посягає, чому воно завдає > шкоди. Об»єктивну сторону адміністративного правопорушення характеризують ознаки, які визначають акт зовнішньої поведінки правопорушника (діяння чи бездіяльність), його шкідливі наслідки, причинний зв»язок між діянням і наслідками, місце, час, обстановка, спосіб, знаряддя та засоби вчинення проступку. Основною і обов»язковою ознакою об»єктивної сторони є протиправне діяння, відсутність її виключає склад будь якого адміністративного правопорушення. Суб»єктивну сторону адміністративного правопорушення становить пов»язана із його вчиненням психічна діяльність особи. До ознак, які характеризують суб»єктивну сторону, належить вина, мотив і мета вчинення правопорушення. Вина - основна і обов»язкова ознака суб»єктивної сторони будь-якого адміністративного проступку. Це психічне ставлення особи до вчиненого нею суспільно шкідливого діяння і його наслідків, яке виявляється у формі умислу або необережності. Мотив і мета вчинення складу адміністративного правопорушення - факультативні ознаки суб»єктивної сторони складу проступку. Під мотивом розуміється усвідомлене особою внутрішнє спонукання, яким вона керувалася під час вчинення проступку. Мета - це протиправний результат, наслідок, якого прагне досягти особа вчиненням адміністративного правопорушення.

Відповідно до ч.1 ст.10 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Відповідальність передбачена ст. 173 КУпАП за ознаками вчинення дрібного хуліганства, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії.

Об,єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері громадського порядку. Громадський порядок - це обумовлена потреба суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій. Дрібне хуліганство необхідно відрізняти від таких схожих дій, як самоправство, приниження гідності, нанесення побоїв, або інших проступків, які мають наслідком адміністративну відповідальність (поява у нетверезому стані у громадських місцях, порушення правил руху тощо). Об»єктивна сторона даного правопорушення полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Для всіх цих дій характерним є ігнорування волі і бажання оточення, прагнення нав»язати свою волю, а точніше свавілля. Суб»єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього. Суб»єктом правопорушення є особа, якій виповнилося 16 років.

Ст.245 КУпАП визначено, що завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами по справі є будь - які фактичні дані, на підставі яких посадова особа у визначеному законом порядку встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до відповідальності, речовими доказами, а також іншими документами.

Єдиним доказом вчинення інкримінованого порушення особі, яка притягується до відповідальності по справі про адміністративне правопорушення, є складений протокол який не містить у собі підтверджень дрібного хуліганства. Статтею 256 КУпАП чітко передбачено зміст протоколу про адміністративне правопорушення, проте вищезазначений протокол не в повній мірі відповідає вимогам зазначеної статті. Суд не може прийняти як доказування, факт зазначення у протоколі про адміністративне правопорушення стан алкогольного сп»яніння особи ( який нічим не доказано) і розбиття скла вікна підвального приміщення.

З викладених вище підстав суд вважає, що складений протокол не доводить обставину, що особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, на час вчинення інкримінованого йому адміністративного правопорушення вчинила дрібне хуліганство.

Враховуючи вище викладене, у діях ОСОБА_1, події і складу адміністративного правопорушення передбаченого ст. 173 КУпАП України суд не вбачає.

Керуючись ст. 173 ст. 247, 283-285, КУпАП України, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст.173 КУпАП закрити за відсутністю події і складу правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Апеляційного суду Київської області або на неї може бути внесено протест прокурора протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Т. О. Малишенко