Справа № 635/5640/24
Провадження № 1-кп/635/688/2026
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 лютого 2026 року сел. Покотилівка

Харківський районний суд Харківської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю:

прокурора ОСОБА_2 (в режимі відеоконференції)

обвинуваченої - ОСОБА_3 ,

захисника обвинуваченої - ОСОБА_4

представника потерпілого - ОСОБА_5 (в режимі відеоконференції)

цивільного позивача - ОСОБА_6

секретар судового засідання ОСОБА_7 ,

розглянувши у судовому засіданні в залі суду кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286 КК України

встановив:

В провадженні Харківського районного суду Харківської області знаходиться зазначене кримінальне провадження, яке перебуває на стадії судового розгляду.

У судове засідання не з`явилися свідки ОСОБА_8 та ОСОБА_9 . Судом 18 грудня 2025 року було винесено ухвалу про привід вище вказаних свідків, на виконання якої від ВП №3 ХРУП №1 ГУНП в Харківській області надійшов рапорт про неможливість здійснення приводу, в зв`язку з тим, що свідки за адресами, вказаними в обвинувальному акті не проживають, місце їх знаходження не відоме.

Прокурором заявлено клопотання про направлення судового доручення органу Національної поліції для встановлення місця знаходження вищевказаних свідків для забезпечення їх явки до суду. В обґрунтування клопотання прокурор посилається на те, що відомості щодо перебування свідків за останнім відомим їх місцем проживання відсутні, тому для оперативності розгляду справи необхідно встановити їх місце знаходження.

Обвинувачена та її захисник клопотання прокурора підтримали.

Представник потерпілого проти клопотання прокурора заперечував, зазначивши, що допит свідків не є необхідним, адже матеріали справи містять достатньо доказів для розгляду даної справи.

Цивільний позивач підтримав думку представника потрепілого.

Вислухавши думку учасників провадження, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 3 ст. 333 КПК України, у разі, якщо під час судового розгляду виникне необхідність у встановленні обставин або перевірці обставин, які мають істотне значення для кримінального провадження, і вони не можуть бути встановлені або перевірені іншим шляхом, суд за клопотанням сторони кримінального провадження має право доручити органу досудового розслідування провести певні слідчі (розшукові) дії. У разі прийняття такого рішення суд відкладає судовий розгляд на строк, достатній для проведення слідчої (розшукової) дії та ознайомлення учасників судового провадження з її результатами.

Враховуючи, що для повного і об`єктивного розгляду справи необхідно допитати свідків ОСОБА_8 та ОСОБА_9 з метою дієвості і оперативності судового провадження, суд вважає за можливе клопотання прокурора задовольнити та надати органу досудового розслідування судове доручення щодо встановлення місцезнаходження свідків ОСОБА_8 та ОСОБА_9 .

Крім того, представником потерпілого подане до суду клопотання про безперервний розгляд справи, оскільки більше 1,7 року справа розглядається, при цьому інснують терміни притягнення особи до відповідальності. При цьому не може бути розглянутий ціивільний позов потерпілого, який є військовослужбовцем, зазнав тілесних ушкоджень, а також зазнаав моральної шкоди, і продовжує зазнавати, автомобіль зазнав механічних ушкоджень. Отже права потерпілого грубо порушуються, тому просить здійснювати розгляд кримінального провадження безперервно протягом розумного строку.

Розглянувши вказане клопотання, суд зазначає таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ст.21 КПК України та статті 6 Конвенції про захист прав та основоположних свобод регламентовано, що кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону.

Відповідно до ч. 3 ст. 23 КПК України сторона обвинувачення зобов`язана забезпечити присутність під час судового розгляду свідків обвинувачення з метою реалізації права сторони захисту на допит перед незалежним та неупередженим судом.

Відповідно до ч. 1ст.28 КПК України під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень.

Частиною 2 статті 28 КПК України регламентовано, що проведення досудового розслідування у розумні строки забезпечує прокурор, слідчий суддя (в частині строків розгляду питань, віднесених до його компетенції), а судового провадження - суд.

Відповідно до ч. 1 ст.92 КПК України обов`язок доказування висунутого обвинувачення у даній справі покладається на прокурора.

Приписами ч. 1 ст.114 КПК України визначено, що для забезпечення виконання сторонами кримінального провадження вимог розумного строку слідчий суддя, суд має право встановити процесуальні строки у межах граничного строку, передбаченого цим Кодексом, з урахуванням обставин, встановлених під час відповідного кримінального провадження.

Отже, передбачений ч. 2 ст. 28 КПК України обов`язок суду стежити за дотриманням розумного строку судового провадження, не виключає можливості розгляду ним відповідних клопотань сторін кримінального провадження та встановлення процесуальних строків відповідно до положень ст. 114 КПК України.

Розумність строків відповідно до ст. 7 КПК України, є однією із загальних засад кримінального провадження.

У контексті «розумного» строку судового розгляду, у своєму рішенні «Поліщук проти України» від 15.10.2009 ЄСПЛ визнав порушення ст. 6 параграфу 1 Конвенції і зазначив, що «Відповідно ст. 6 параграфу 1 кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення (п. 19).

З аналізу практики ЄСПЛ щодо тлумачення положення «розумний строк» вбачається, що строк, який можна визначити розумним, не може бути однаковим для всіх справ і було б неприродно встановлювати один строк у конкретному цифровому виразі для усіх випадків. Таким чином, у кожній справі виникає проблема оцінки розумності строку, яка залежить від певних обставин (рішення у справі «Броуган та інші проти Сполученого Королівства» від 29.11.1988).

Поряд з вищевикладеним, суд приймає до уваги і критерії для визначення розумності строків кримінального провадження, передбачені ч. 3 ст.28 КПК України, згідно з якими, критеріями для визначення розумності строків кримінального провадження є: 1) складність кримінального провадження, яка визначається з урахуванням кількості підозрюваних, обвинувачуваних та кримінальних правопорушень, щодо яких здійснюється провадження, обсягу та специфіки процесуальних дій, необхідних для здійснення досудового розслідування тощо; 2) поведінка учасників кримінального провадження; 3) спосіб здійснення слідчим, прокурором і судом своїх повноважень.

В ході судового розгляду судом були досліджені матеріали кримінального провадження, допитаний потерпілий і свідок.

Крім того, суд, сприяючи розгляду справи в розумні строки, постійно кожного місяця призначав дати судових засідань, враховуючи навантаженість суду і узгодження дат судових засідань з усіма учасниками судового розгляду.

Прокурором заявлено та судом задоволено клопотання про допит свідків сторони обвинувачення, присутність яких під час судового розгляду, згідно ч. 3 ст. 23 КПК України, сторона обвинувачення зобов`язана забезпечити з метою реалізації права сторони захисту на допит перед незалежним та неупередженим судом.

Водночас, суд неодноразово відкладав судові засідання, з метою надання прокурору можливості забезпечити явку заявлених свідків, та з метою недопущення порушення принципу змагальності сторін.

В свою чергу, суд сприяючи розгляду справи в розумні строки, надавав прокурору судові виклики заявлених стороною обвинувачення свідків, судом виносилась ухвала про привід свідків обвинувачення, які не з`явились в судове засідання. В даному судовому засіданні вирішується клопотання про надання судового доручення про встановлення їх місця знаходження.

Таким чином, не зважаючи на створення судом необхідних умов для виконання стороною обвинувачення її процесуального обов`язку, відповідно до ч. 3 ст. 23 КПК України, прокурором не було забезпечено явку заявлених свідків в судове засідання для їх допиту, що призводить до необґрунтованого та безпідставного затягування судового розгляду та має наслідком порушення права учасників на розгляд кримінального провадження в розумні строки, відповідно до вимог ст. 28 КПК України.

Водночас, ст. 22 КПК України передбачає, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Разом із цим, суд звертає увагу, що обов`язок доказування обставин, передбачених ст. 91 КПК України, покладається в даному випадку на прокурора, проте стороною обвинувачення не вжито заходів з метою оперативного судового розгляду справи та дослідження наявних у сторони обвинувачення доказів.

Зазначена повільна поведінка сторони обвинувачення щодо забезпечення явки заявлених свідків, свідчить про неналежне виконання прокурором своїх обов`язків, та призводить до порушення принципу безперервного розгляду справи.

Згідно ч.ч.1 та 2 ст.114 КПК України для забезпечення виконання сторонами кримінального провадження вимог розумного строку слідчий суддя, суд має право встановлювати процесуальні строки у межах граничного строку, передбаченого цим Кодексом, з урахуванням обставин, встановлених під час відповідного кримінального провадження. Будь-які строки, що встановлюються прокурором, слідчим суддею або судом, не можуть перевищувати меж граничного строку, передбаченого цим Кодексом, та мають бути такими, що дають достатньо часу для вчинення відповідних процесуальних дій або прийняття процесуальних рішень та не перешкоджають реалізації права на захист.

Керуючись ст. 333 КПК України, -

ухвалив:

Доручити органу досудового розслідування Відділу поліції №3 Харківського районного управління поліції №1 ГУНП в Харківській області провести наступні слідчі (розшукові) дії:

Встановити місцезнаходження та засоби зв`язку наступних свідків:

- ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 ;

- ОСОБА_9 , який проживає за адресою: АДРЕСА_2 .

Повідомити свідків ОСОБА_8 та ОСОБА_9 про необхідність прибути в судове засідання, призначене на 13 березня 2026 року на 12 годину 20 хвилин.

Зобов`язати прокурора, який здійснює підтримання обвинувачення у кримінальному провадженні забезпечити явку свідків, яких він просив допитати, в судове засідання, яке відбудеться 13 березня 2026 року о 12:20 годині.

Роз`яснити стороні обвинувачення, що у випадку не виконання нею своїх обов`язків щодо забезпечення свцідків у встановлений судом строк, розгляд кримінального провадження буде здійснюватись на підставі наявних доказів.

Ухвалу направити для виконання до Відділу поліції №3 Харківського районного управління поліції №1 ГУНП в Харківській області.

Встановити строк виконання судового доручення до 13 березня 2026 року.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_2 .

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1