Справа № 761/4816/26
Провадження № 1-кс/761/4230/2026
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 лютого 2026 року

слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , представника власника майна ОСОБА_4 , розглянувши у судовому засіданні клопотання прокурора відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_3 , про накладення арешту на майно в межах кримінального провадження внесеного до ЄРДР за № 0001128 від 03 квітня 2025 року

ВСТАНОВИВ:

В провадженні слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва перебуває вищевказане клопотання.

Клопотання обґрунтовано тим, що У провадженні слідчого управління Головного управління Національної поліції у м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження № 0001128 від 03 квітня 2025 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 301-1 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що до Деснянського УП ГУНП надійшла заява від ОСОБА_5 про те, що відносно її доньки - ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 було вчинено кримінальне правопорушення, а саме невстановлена особа примусила її доньку до участі у створенні дитячої порнографії.

Допитана в якості свідка ОСОБА_5 надала показання, що 31.03.2025 її донька - ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 повідомила, що малознайомий хлопець на ім`я ОСОБА_7 з нікнеймом у месенджері «Telegram» « ОСОБА_8 », « ОСОБА_9 » заніс вірус на її особистий ноутбук в ході їх листування, отримав особисту інформації останньої та почав шантажувати та примушувати до участі у створенні дитячої порнографії.

Допитана в якості малолітньої потерпілої ОСОБА_6 надала показання, що в лютому 2025 року познайомилась з хлопцем на ім`я ОСОБА_7 , який через деякий час надіслав їй посилання для завантаження гри на ноутбук під приводом пограти в цю гру разом, малолітня потерпіла, натиснувши на посилання, завантажила файл собі на ноутбук і після чого почала отримувати фотографії порнографічного характеру, які почали неконтрольовано з`являтись на робочому столі. Після чого ОСОБА_7 повідомив ОСОБА_6 про те, що має доступ до її ноутбуку, паролів, мессенджерів та у зв`язку з чим може розіслати всім її особисту інформацію, однак якщо остання не хоче, щоб це відбулось, має зробити фото та відео порнографічного характеру, що ОСОБА_6 відповідно зробила і надіслала ОСОБА_7 та після отримання зазначених фото та відео ОСОБА_7 почав шантажувати її ще більше. Після допиту потерпіла ОСОБА_10 також долучила скріншоти зазначених листувань до матеріалів кримінального провадження.

Висновком спеціаліста за результатами проведеного допиту встановлено, що ОСОБА_6 пережила травмувальний досвід, який спричинив значні емоційні, поведінкові та когнітивні зміни. Ці зміни негативно впливають на її емоційний стан, особистісний розвиток та здатність до соціальної адаптації.

Висновком експерта від 15.10.2025 №3215-Е встановлено, що за результатами психологічного дослідження у поведінці потерпілої ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відсутні психологічні особливості та ознаки несамостійного відтворення нею певних подій під час її допиту від 25.04.2025 у якості потерпілої.

Протоколом огляду від 14.07.2025 мобільного телефону потерпілої за участю судового експерта Київського НДЕКЦ за допомогою спеціалізованого програмного забезпечення вивантажено раніше видалені файли та декодовано виявлену інформацію мобільного телефону із подальшим завантаженням її на окремий носій інформації для проведення огляду.

Протоколом огляду від 21.07.2025 виявлено фото та відео порнографічного характеру за участю малолітньої ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , які надалі висновком експерта від 25.07.2025 №СЕ-19/111-25/45250-МЗ визнано дитячою порнографією.

Висновком експерта №1053-95/2025.01-5 від 27.08.2025 за результатами проведення судової лінгвістичної (семантико-текстуальної) експертизи у кримінальному провадженні встановлено, що у висловлюваннях особи з нік-неймами: « ОСОБА_8 », « ОСОБА_9 », « ОСОБА_11 » (у скріншотах особа відображена як користувач з іменем «ІНФОРМАЦІЯ_3», ІНФОРМАЦІЯ_4 або з іменем у вигляді графічного елемента (квадрат)) під час листування та аудіорозмов з потерпілою ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , міститься спонукання до створення та надсилання останньою оголених фото/відео, фото/відео статевих органів (піхви), а також фото/відео жіночих грудей з виступаючою зовнішньою частиною (соском), сідниць.

Надалі слідчим СУ ГУНП у м. Києві надано доручення в порядку ст. 40 КПК України працівникам Департаменту міграційної поліції НП України на встановлення особи, причетної до вчинення кримінального правопорушення, на що до СУ ГУНП у м. Києві надійшов рапорт начальника сектору ДМП НПУ ОСОБА_12 про те, що до вчинення кримінального правопорушення може бути ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , проживаючий та зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 .

Так, 03.02.2026 на підставі ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_14 (1-кс/761/1401/26, справа № 761/287/26) від 08.01.2026, проведено обшук за адресою: АДРЕСА_1 , за місцем мешкання ОСОБА_13 , під час якого виявлено та вилучено техніку яка належить та перебуває у користуванні останнього, а саме:

- системний блок марки Asus Case s/n R3DCKF0066716FY, який поміщено до поліетиленової упаковки разом з зарядним дротом, опечатано клейкою стрічкою «Контроль. Опечатано. Національна поліція України» та печаткоюNPU-7621001;

- SIM-карта зі слотом та упаковкою оператора стільникового зв`язку «Vodafon» з номером НОМЕР_1 , яку поміщено до спец. пакету НПУ ICR0057801;

- мобільний телефон марки Iphone 15 чорного кольору з даними: IMEI: НОМЕР_2 , IMEI2: НОМЕР_3 та номером телефону (оператора мобільного зв`язку) НОМЕР_4 , який поміщено до спец. пакету НПУ ICR0057803.

03.02.2026 слідчим у кримінальному провадженні винесено постанову про визнання вищезазначених предметів речовими доказами.

З метою всебічного, об`єктивного та неупередженого розслідування кримінального провадження та встановлення істини у провадженні, вказані речі, за своєю суттю є речовими доказами у кримінальному провадженні, з метою збереження речових доказів, запобігання, подальшого відчуження, знищення, та подальшого призначення експертиз, виникла необхідність у накладенні арешту на зазначене майно.

Таким чином, з метою забезпечення схоронності вказаних вище речових доказів, враховуючи, що з матеріалів досудового розслідування вбачається наявність достатніх підстав вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України та мають суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні, необхідно накласти арешт на зазначене майно.

Враховуючи вищевикладене з метою забезпечення подальшого повного, всебічного та об`єктивного розслідування вказаного кримінального провадження, та збереження речових доказів, проведення експертиз, допитів свідків та проведення інших слідчих дій прокурор вважає за необхідне накласти арешт на вилучене майно.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав, просив слідчого суддю його задовольнити.

Представник власника майна проти задоволення клопотання заперечив, зазначив, що прокурором було пропущені строки на звернення з клопотанням до суду.

Заслухавши пояснення учасників судового розгляду, дослідивши клопотання про арешт майна та додані до нього копії матеріалів кримінального провадження, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Положеннями ч. 2, ч. 6 ст. 170 КПК України визначено, арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому п. 4 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Зазначене в клопотанні майно, підпадає під ознаки речових доказів, оскільки є знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегло на собі сліди кримінального правопорушення та містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Відповідно до практики Європейського суду, для того, щоб втручання в право власності вважалося допустимим, воно повинно служити не лише законній меті в інтересах суспільства, а повинна бути розумна співмірність між використовуваними інструментами і тією метою, на котру спрямований будь-який захід, що позбавляє особу власності. Розумна рівновага має зберігатися між загальними інтересами суспільства та вимогами дотримання основних прав особи (рішення у справі "АГОСІ" проти Сполученого Королівства" (AGOSI v. the United Kingdom від 24 жовтня 1986 року, серія А, № 108, п. 52). Іншими словами, заходи щодо обмеження права власності мають бути пропорційними щодо мети їх застосування.

Приймаючи до уваги вищевикладене та враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, за фактом вчинення якого розслідується кримінальне провадження та в межах якого подано дане клопотання, з метою збереження речових доказів, слідчий суддя приходить до висновку, що наявні достатні підстави для арешту вказаного у клопотанні прокурора майна.

Крім того клопотання про накладення арешту було здано прокурором на пошту 04.02.2026 року, тобто у строк встановлений КПК України.

Керуючись вимогами ст. ст. 131, 132, 170-173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора ОСОБА_3 - задовольнити.

Накласти арешт із забороною на відчуження, розпорядження, користування майном, вилученим під час проведення обшуку 03.02.2026 за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на:

- системний блок марки Asus Case s/n R3DCKF0066716FY, який поміщено до поліетиленової упаковки разом з зарядним дротом, опечатано клейкою стрічкою «Контроль. Опечатано. Національна поліція України» та печаткоюNPU-7621001;

- SIM-карта зі слотом та упаковкою оператора стільникового зв`язку «Vodafon» з номером НОМЕР_1 , яку поміщено до спец. пакету НПУ ICR0057801;

- мобільний телефон марки Iphone 15 чорного кольору з даними: IMEI: НОМЕР_2 , IMEI2: НОМЕР_3 та номером телефону (оператора мобільного зв`язку) НОМЕР_4 , який поміщено до спец. пакету НПУ ICR0057803.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Крім того, відповідно до ст. 174 КПК України арешт може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законних представників, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутніми при розгляді питання про арешт майна. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя ОСОБА_1