Справа № 643/3080/26
Провадження № 1-кс/643/1699/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20.02.2026 слідчий суддя Салтівського районного суду міста Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні зали суду в м. Харкові клопотання прокурора Салтівськогої окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000449 від 15.02.2026 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, п. 1 ч. 2 ст. 115 КК України, -

установив:

З поданого клопотання вбачається, що слідчим відділом Харківського районного управління поліції № 2 ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000449 від 15.02.2026 за ч. 2 ст. 15, п. 1 ч. 2 ст. 115 КК України, яким установлено, що 15.02.2026 о 19.15 з адреси: АДРЕСА_1 бригадою ШМД № 406 до КНП МКБЛ № 17 ХМР госпіталізовано ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з попереднім діагнозом: гостре проникаюче поранення пахової ділянки та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 з попереднім діагнозом: гостре проникаюче поранення черевної порожнини. ІКС ІПНП № 8069 від 15.02.2026.

Проведенням першочергових слідчих (розшукових дій) встановлено, що до вчинення вказаного кримінального провадження причетна ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка мешкає за адресою: АДРЕСА_2 .

16.02.2026 у період часу з 13:48 до 14:25 в порядку ст. 208 КПК України затримано ОСОБА_6 за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, п. 1 ч. 2 ст. 115 КК України. Під час затримання здійснено особистий обшук затриманої, під час якого ОСОБА_6 добровільно видала такі речі: спортивні штани сірого кольору зі слідами РБК, халат світлого коричневого кольору з візерунками (зірочки).

Прокурор посилається, що вилучені речі відповідають ст. 98 КПК України, а саме речовим доказам, які мають істотні відомості, які можуть бути використані як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження. Просить накласти арешт на майно, вилучене під час обшуку з метою збереження речових доказів.

Разом із клопотанням прокурором подано заяву, відповідно до якої він підтримав клопотання та просив його розглянути у свою відсутність. Також до клопотання долучено заяву ОСОБА_6 , у якій остання проти арешту майна не заперечувала.

Представник власника майна адвокат ОСОБА_7 у судове засідання не з`явився, про час, дату та місце розгляду клопотання повідомлений належним чином.

Дослідивши доводи клопотання, додані до нього документи, слідчий суддя встановив таке: слідчим відділом Харківського районного управління поліції № 2 ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000449 від 15.02.2026 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, п. 1 ч. 2 ст. 115 КК України.

Згідно з копією протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 16.02.2026, під час особистого обшуку затриманої ОСОБА_6 виявлено та вилучено: спортивні штани сірого кольору зі слідами РБК, халат світлого коричневого кольору з візерунками (зірочки).

Згідно з абз. 1 ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження, а метою, крім іншого, забезпечення збереження речових доказів (абз. 2 ч. 1, п. 1 ч. 2 ст.170 КПК України).

Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження тощо.

Частина 11 ст. 170 КПК України передбачає, що заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Слідчий суддя вважає доведеним, що виявлені та вилучені під час проведення обшуку речі можуть бути доказами факту та обставин, що встановлюються, зокрема містити інформацію щодо кримінального правопорушення. Мобільний телефон може містити відомості про способи здійснення протиправної діяльності. Для встановлення цього факту необхідно проведення комплексу слідчих та процесуальних дій, що потребує певного часу. Незастосування цього заходу забезпечення кримінального провадження буде перешкоджати встановленню істини по справі, внаслідок того, що вилучене майно може бути відчужене, спотворене, чи взагалі знищене його володільцем. Прокурором доведена необхідність у накладенні арешту на вказане майно з метою його збереження та недопущення відчуження його на час досудового розслідування та з`ясування обставин вчинення злочину. Вимоги клопотання, на цьому етапі досудового розслідування, виправдовують втручання у права і інтереси власника майна з метою забезпечення кримінального провадження.

Слідчий суддя також враховує, що обраний захід забезпечення кримінального провадження є тимчасовим, обумовлений метою, в тому числі, огляду мобільного телефону спеціалістами, його межі у часі окреслені строками досудового розслідування, які в свою чергу чітко регламентуються нормами ст. 219 КПК України.

Разом з цим, у подальшому власник майна має право звернутися із клопотанням про скасування цього арешту і вилучене майно йому буде повернуто згідно положень ст. 174 КПК України.

Отже, виявлені та вилучені речі, на які прокурор просить накласти арешт, відповідають критеріям, визначеним ст. 98 КПК України та є речовими доказами у кримінальному провадженні.

Таким чином, ураховуючи кваліфікацію кримінального правопорушення та обставини його вчинення, слідчий суддя вважає, що потреба в накладенні арешту на вилучене майно є доцільною.

Кожен з ризиків, перелічених в ч. 1 ст. 170 КПК України, а саме приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження, доведений, отже клопотання має бути задоволено.

Керуючись ст.ст. 131, 132, 170-173, 309, 369-372, 376, 395 КПК України, -

постановив:

Клопотання про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене 16.02.2026 під час особистого обшуку ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 за адресою АДРЕСА_3 , майно, а саме: спортивні штани сірого кольору зі слідами РБК, халат світлого коричневого кольору з візерунками (зірочки), шляхом позбавлення права на відчуження, розпорядження та користування вказаним майном.

Питання щодо зберігання вилученого майна вирішити відповідно до положень ст. 100 КПК України та Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.11.2012 № 1104.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу слідчого судді постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1