Справа № 202/866/25
Провадження № 1-кс/202/1020/2026
УХВАЛА

Іменем України

20 лютого 2026 року м. Дніпро

Слідчий суддя Індустріального районного суду м. Дніпра ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

захисника ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

прокурора ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засідання скаргу захисника ОСОБА_3 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 на повідомлення про підозру у кримінальному провадженні № 0000431 від 26.09.2024 року,-

ВСТАНОВИВ:

У провадженні слідчого судді Індустріального районного суду м. Дніпра перебуває скарга захисника ОСОБА_6 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 на повідомлення про підозру.

В обгрунтування зазначено, що у провадження СУ ГУНП в Дніпропетровській області перебуває кримінальне провадження № 0000431 від 26.09.2024 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 366, ч. 5 ст. 191 КК України.

Процесуальне керівництво здійснюється Дніпропетровською обласною прокуратурою.

17.09.2025 року у кримінальному провадженні № 0000431 від 26.09.2024 року ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , оголошено повідомлення про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 366 та ч. 5 ст. 191 КК України.

Сторона захисту вважає, що ОСОБА_4 оголошено необгрунтовану підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 366, ч. 5 ст. 191 КК України, неналежним суб`єктом складено та вручено повідомлення про підозру.

Захисник у судовому засіданні скаргу підтримав та просив задовольнити.

Прокурор у судовому засіданні заперечував щодо задоволення скарги.

Заслухавши учасників справи, дослідивши доводи скарги та додані до неї документи, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

СУ ГУНП в Дніпропетровській області перебуває кримінальне провадження № 0000431 від 26.09.2024 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 366, ч. 5 ст. 191 КК України.

Процесуальне керівництво здійснюється Дніпропетровською обласною прокуратурою.

17.09.2025 року у кримінальному провадженні № 0000431 від 26.09.2024 року ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , оголошено повідомлення про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 366 та ч. 5 ст. 191 КК України.

Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений ст. 303 КПК України.

Зокрема, у відповідності до п. 10 ч.1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні може бути оскаржене рішення слідчого, прокурора про повідомлення про підозру після двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом.

Зважаючи на правову природу зазначеного виду оскарження, в ході його здійснення слідчим суддею загалом перевіряється наявність підстав для повідомлення про підозру, зміст такого повідомлення про підозру та дотримання стороною обвинувачення процесуального порядку такого повідомлення.

Відповідно до ст. 276 КПК України, повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому статтею 278 цього Кодексу, у випадках: 1) затримання особи на місці вчинення кримінального правопорушення чи безпосередньо після його вчинення; 2) обрання до особи одного з передбачених цим Кодексом запобіжних заходів; 3) наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення. Особливості повідомлення про підозру окремій категорії осіб визначаються главою 37 цього Кодексу. У випадках, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий, прокурор або інша уповноважена службова особа (особа, якій законом надано право здійснювати затримання) зобов`язані невідкладно повідомити підозрюваному про його права, передбачені статтею 42 цього Кодексу. Після повідомлення про права слідчий, прокурор або інша уповноважена службова особа на прохання підозрюваного зобов`язані детально роз`яснити кожне із зазначених прав.

Вимоги до змісту письмового повідомлення про підозру закріплені у статті 277 КПК України. Письмове повідомлення про підозру складається прокурором або слідчим за погодженням з прокурором і має містити такі відомості: прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення; анкетні відомості особи (прізвище, ім`я, по батькові, дату та місце народження, місце проживання, громадянство), яка повідомляється про підозру; найменування (номер) кримінального провадження, у межах якого здійснюється повідомлення; зміст підозри; правову кваліфікацію кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру; права підозрюваного; підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення.

Порядок повідомлення про підозру врегульовано статтею 278 КПК України. відповідно до якої письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.

Як визначено у ч. 1 ст. 216 КПК України, слідчі органів Національної поліції здійснюють досудове розслідування кримінальних правопорушень, передбачених законом України про кримінальну відповідальність, крім тих, які віднесені до підслідності інших органів досудового розслідування.

Відповідно до ч. 3 ст. 216 КПК України, детективи органів Бюро економічної безпеки України здійснюють досудове розслідування кримінальних правопорушень, передбачених: статтями 191 (якщо предметом кримінального правопорушення є бюджетне відшкодування), 206-2, 210, 211 Кримінального кодексу України, у разі якщо досудове розслідування таких кримінальних правопорушень не віднесено до підслідності Державного бюро розслідувань чи Національного антикорупційного бюро України; статтями 191 (крім випадку, передбаченого пунктом 2 частини третьої цієї статті) та 364 Кримінального кодексу України, за умови що розмір предмета такого кримінального правопорушення або завданої ним шкоди становить від однієї тисячі до п`яти тисяч розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на час вчинення кримінального правопорушення, та його вчинено службовою особою державного органу, органу місцевого самоврядування, суб`єкта господарювання, у статутному капіталі якого частка державної або комунальної власності перевищує 50 відсотків, та досудове розслідування такого кримінального правопорушення не віднесено до підслідності Державного бюро розслідувань чи Національного антикорупційного бюро України.

Так, з повідомлення про підозру вбачається, що ОСОБА_4 , діючи за попередньою змовою з ОСОБА_7 , заволоділи чужим майно, а саме грошовими коштами на загальну суму 2 429 913,9 грн., та його дії було кваліфіковано за ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 366, ч. 5 ст. 191 КК України.

При цьому, відповідно до висновку експерта № 01/08/2025 від 15.08.2025 року, який був наявний у органів досудового розслідування до повідомлення про підозру ОСОБА_4 , встановлено, що різниця між сумою сплачених коштів та вартістю поставленої електроенергії за Договором Про постачання електричної енергії споживачу від 05.01.2022 № 15.12.21-1Е, укладеним між Нікопольське управління захисних масивів Дніпровських водосховищ в особі начальника ОСОБА_4 та ТОВ Газенергоальянс в особі директора ОСОБА_7 , без урахування збільшення ціни на електричну енергію, за Додатковою угодою № 4 від 31.01.2022 до Договору від 05.01.2022 № 15.12.21-1Е, складає 2 948 820,94 грн. з ПДВ.

Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб на момент вчинення даних кримінальних правопорушень (2022 рік) становив 2481 грн., що з врахуванням висновку експерта вказує на те, що розмір завданої злочинами шкоди є більшою ніж 1000 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Згідно п. 3 ч. 2 ст. 36 КПК України, прокурор, здійснюючи нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням, уповноважений, зокрема, доручати органу досудового розслідування проведення досудового розслідування.

Відповідно до ч. 2 ст. 218 КПК України, якщо слідчому із заяви, повідомлення або інших джерел стало відомо про обставини, які можуть свідчити про кримінальне правопорушення, розслідування якого не віднесене до його компетенції, він зобов`язаний протягом п`яти днів з дня встановлення таких обставин письмово повідомити про них прокурора та проводити розслідування доти, доки прокурор не визначить іншу підслідність.

Прокурор розглядає письмове повідомлення слідчого протягом десяти днів з дня його отримання та в разі підтвердження наведених у ньому обставин зобов`язаний прийняти постанову про визначення підслідності.

Прокурор у разі самостійного встановлення обставин, що свідчать про необхідність визначення іншої підслідності, протягом десяти днів з дня встановлення таких обставин зобов`язаний прийняти постанову про визначення підслідності.

Отже, з аналізу наведеної норми слідує обов`язок прокурора передати наявні у нього матеріали відповідному органу досудового розслідування з дотриманням правил підслідності.

З моменту отримання висновку експерта № 01/08/2025 від 15.08.2025 року органу досудового розслідування стало відомо, що дане кримінальне провадження підслідне детективам органів Бюро економічної безпеки України.

В свою чергу, прокурором не було прийнято постанови про визначення підслідності у визначений законом строк, що свідчить про те, що станом на час повідомлення про підозру СУ ГУНП в Дніпропетровській області здійснювалось досудове розслідування у даному кримінальному провадження з порушенням правил підслідності.

Встановлені вище обставини вказують на те, що повідомлення про підозру ОСОБА_4 здійснено не уповноваженою на те особою.

Порушення правил підслідності під час збирання доказів, проведення досудового розслідування неуповноваженими на те особами, визнається істотним порушенням прав людини і основоположних свобод та має наслідком визнання отриманих доказів недопустимими про що неодноразово вказував Верховний Суд.

Так, у постанові Верховного суду у справі № 627/927/19 від 25.11.2020 року міститься правовий висновок про те, що порушення порядку повідомлення про підозру призвело до нівелювання завдань кримінального провадження, окреслених у ст. 2 КПК, що полягають в охороні прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпеченні того, щоб до кожного учасника кримінального провадження було застосовано належну правову процедуру. Правовим наслідком повідомлення про підозру неуповноваженою на те особою, є не притягнення її до кримінальної відповідальності в порядку, передбаченому кримінальним процесуальним законом.

Здійснення повідомлення про підозру всупереч вимогам статей 480, 481 КПК неповноважним на те суб`єктом є недотриманням належної правової процедури, порушенням форми і змісту кримінального провадження як однієї з вагомих гарантій його законності. Здійснення кримінального провадження всупереч його загальним засадам означає його невідповідність тим завданням і цілям, що визначені у ст. 2 цього Кодексу.

З аналізу викладеного слідує, що оскільки повідомлення про підозру здійснено не уповноваженою на те особою, що є порушенням процесуальних норм, то така підозра підлягає скасуванню.

Крім того, обставини та інформація, викладені у повідомленні про підозру суперечать наявним в матеріалах справи доказам, а саме щодо визначення розміру спричиненої шкоди, оскільки, як зазначалось раніше, зазначена в повідомленні про підозру шкода є меншої ніж та, що зазначена у висновку експерта.

Системний аналіз положень ст.ст. 276-278 КПК України вказує на те, що при розгляді скарги на рішення слідчого про підозру слідчий суддя має з`ясувати виконання слідчим положень кримінального процесуального закону в частині дотримання порядку повідомлення про підозру та наявності на день повідомлення про підозру достатніх доказів для підозри особи.

Закон не містить однозначних вказівок на те, на якому саме етапі кримінального провадження має бути повідомлено про підозру, орієнтуючи слідчого чи прокурора на фактичні обставини справи - тоді, коли буде достатньо доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення.

Згідно з принципом презумпції невинуватості всі сумніви по справі, якщо вичерпані можливості їх усунення, повинні тлумачитись і вирішуватись на користь підозрюваного (обвинуваченого). Для повідомлення особі про підозру потрібна система неспростовних доказів, які прямо вказують на наявність в діях конкретного складу злочину. Помилкове повідомлення особі про підозру є одним з найбільш небажаних актів. Воно спричиняє невиправну шкоду правосуддю та людині, бо ніщо, мабуть, не викликає більшої образи і більш болісної душевної травми, ніж безпідставне звинувачення у злочині.

За таких обставин, скарга захисника ОСОБА_3 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 , на повідомлення про підозру у вчинені кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 366, ч. 5 ст. 191 КК України, в межах кримінального провадження № 0000431 від 26.09.2024 року, є обґрунтованою та підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 303-309, КПК України слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ :

Скаргу захисника ОСОБА_3 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 на повідомлення про підозру у кримінальному провадженні № 0000431 від 26.09.2024 року - задовольнити.

Скасувати повідомлення про підозру ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 366, ч. 5 ст. 191 КК України від 17.09.2025 року.

Зобов`язати прокурора внести до ЄРДР відомості про скасування повідомлення про підозру ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28, ч. 1 ст. 366, ч. 5 ст. 191 КК України від 17.09.2025 у кримінальному провадженні № 0000431 від 26.09.2024 року.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали проголошено 25.02.2026 року о 12.00 год.

Слідчий суддя ОСОБА_1