Справа № 583/517/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"25" лютого 2026 р. Слідчий суддя Охтирського міськрайонного суду Сумської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Охтирка скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність прокурора, що полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

в с т а н о в и в:

03.02.2026 на розгляд слідчого судді надійшла зазначена скарга ОСОБА_3 на бездіяльність прокурора стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, у якій просить визнати протиправною бездіяльність керівника Охтирської окружної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей за її заявою від 24 січня 2026 року до ЄРДР; зобов`язати уповноважену особу Охтирської окружної прокуратури внести відповідні відомості до ЄРДР за фактами, викладеними в заяві, та розпочати досудове розслідування; надати скаржниці витяг з ЄРДР за вказаним провадженням.

Вимоги за скаргою мотивує тим, що 24.01.2026 о 23 год. 13 хв. в інтересах дитини ОСОБА_4 направила на електронну адресу керівнику Охтирської окружної прокуратури заяву про кримінальне правопорушення, підписану ЕЦП. Відповідно до зазначеної заяви ОСОБА_3 вбачає в діях учителя інформатики Сонячненського ліцею Чернеччинської сільської ради Охтирського району Сумської області ОСОБА_5 , який занизив її доньці оцінку, ознаки кримінальних правопорушень, передбачених ст. 356, ст. 126 КК України. Станом на момент подання скарги, 03.02.2026, у встановлений законом термін відомості до ЄРДР внесені не були, про початок досудового розслідування їй не повідомлено.

Ухвалою слідчого судді Охтирського міськрайонного суду Сумської області відкрито провадження у справі та призначено розгляд скарги у відкритому судовому засіданні.

Прокурор у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Згідно з ч. 3 ст. 306 КПК України відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Скаржник у судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином. 18.02.2026 надала заяву про розгляд скарги без її участі, оскільки не має об`єктивної можливості прибути в судове засідання у зв`язку з тим, що перебуває за кордоном.

Відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК України розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Вищезазначена норма встановлює додаткові гарантії для скаржника, забезпечує реалізацію ним своїх прав безпосередньо в судовому засіданні. Разом з тим, небажання користуватися цими правами ніяким чином не позбавляє слідчого суддю обов`язку забезпечити розгляд скарги. Наведене узгоджується з правовими висновками, викладеними в постанові Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду від 08 липня 2021 у справі № 991/3157/21 (провадження № 11-сс/991/427/21).

Відповідно до ч. 1 ст. 21 КПК України кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону. Вказані приписи також кореспондуються до ст. 6 Європейської конвенції з прав людини та основоположних свобод (далі - Конвенція).

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) виходить з того, що реалізуючи зобов`язання передбачені п. 1 ст. 6 Конвенції, щодо забезпечення доступу до правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони чи обмеження, зміст яких є не допустити судовий процес у безладний рух.

У рішеннях ЄСПЛ у справах Frydlender v. France, № 30979/96, §43, ECHR 2000-VII та §66 рішення у справі "Смірнова проти України", Суд повторював, що розумність тривалості провадження повинна бути оцінена в світлі обставин справи та з огляду на наступні критерії: складність справи, поведінка заявника та відповідних органів, а також предмет спору.

Приймаючи до уваги заяву ОСОБА_3 від 18.02.2026, у якій остання повідомила про обізнаність щодо дати, часу та місця розгляду скарги та просить розглядати скаргу без її участі, а також враховуючи складність справи та забезпечуючи вимоги щодо розумності строків розгляду скарги, суд вважає за можливе провести розгляд даної скарги на бездіяльність прокурора за відсутності скаржниці ОСОБА_3 .

Вивчивши скаргу, дослідивши додані до неї матеріали, слідчий суддя дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення скарги.

Встановлено, що 24.01.2026 ОСОБА_3 направила на електронну адресу керівнику Охтирської окружної прокуратури заяву про кримінальне правопорушення, підписану ЕЦП, згідно з якою вбачає в діях учителя інформатики Сонячненського ліцею Чернеччинської сільської ради Охтирського району Сумської області ОСОБА_5 , який занизив її доньці оцінку, ознаки кримінальних правопорушень, передбачених ст. 356, ст. 126 КК України. До зазначеної заяви долучила скриншоти переписки з вказаним учителем (а.с. 3-5). Станом на момент розгляду скарги зазначені відомості про кримінальне правопорушення не внесені в ЄРДР.

У відповідності до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Порядок розгляду таких скарг визначено ст. 306 КПК України. При цьому, слідчий суддя вважає, що строк подачі до суду скарги не пропущено.

Згідно з ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Відповідно до висновку зробленого у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30.01.2019 року у справі № 818/1526/18 «у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР».

У постанові Верховного Суду від 30.09.2021 року у справі № 556/450/18, провадження № 51-4229км20 вказано, що підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР.

Частиною 1 ст. 214 КПК України не передбачено обов`язку слідчого, дізнавача чи прокурора вносити до ЄРДР всі прийняті та зареєстровані ними заяви, зокрема ті, що не містять у собі відомостей про склад кримінального правопорушення, передбаченого діючим КК України.

Згідно ч. 1 ст. 11 КК України кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення.

Положення ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом.

Виходячи з викладеного та враховуючи зміст п. 2 розділу 2 Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора України № 298 від 30.06.2020 року слід зазначити, що до Єдиного реєстру досудових розслідувань, крім іншого, має бути внесено короткий виклад обставин про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.

Вказане дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення.

Відмінністю письмової заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення від будь-якого іншого звернення є викладення в такій заяві об`єктивних даних, які дійсно свідчать про наявність ознак відповідного кримінального правопорушення. Якщо таких даних немає, то такі відомості не можуть вважатися такими, що мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Проаналізувавши зміст заяви ОСОБА_3 , слідчий суддя дійшов висновку, що з неї не вбачається обставин, які можуть свідчити про вчинення будь-якого кримінального правопорушення. Незгода заявниці з оцінкою, яку вчитель поставив її доньці, не дає підстав вважати, що вчителем було вчинено кримінальне правопорушення. З наданих заявницею скриншотів переписки її доньки з учителем інформатики, які наявні в матеріалах справи, не вбачається ознак кримінальних правопорушень, передбачених ст. 356, ст. 126 КК України.

Самоправством, відповідно до положень ст. 356 КК України, є самовільне, всупереч встановленому законом порядку, здійснення будь-яких дій, правомірність яких оспорюється окремим громадянином або підприємством, установою чи організацією, якщо такими діями було заподіяно значної шкоди інтересам громадянина, державним або суспільним інтересам або інтересам власника.

Відповідно до диспозиції ст. 356 КК України самоправство є самовільним, всупереч установленому законом порядку, вчинення будь-яких дій, правомірність яких оспорюється окремим громадянином або підприємством, установою чи організацією, якщо такими діями була заподіяна значна шкода інтересам громадянина, державним чи громадським інтересам або інтересам власника. При цьому, значна шкода у ст. 356 КК України полягає у заподіянні суспільно небезпечних наслідків матеріального характеру. Об`єктивна сторона даного правопорушення полягає у заподіянні власнику майна значної шкоди, яка відповідно до Кримінального кодексу України повинна у сто і більше разів перевищувати неоподатковуваний мінімум доходів громадян.

З матеріалів заяви не вбачається вчинення вчителем інформатики самовільних дій, які спричинили значну шкоду інтересам громадянина. Виставлення оцінок учениці за її роботу протягом семестру не є самоправством та не полягає у заподіянні значної шкоди її інтересам або спричиненні інших суспільно небезпечних наслідків матеріального характеру.

Побої та мордування, відповідно до положень ст. 126 КК України є умисним завданням удару, побоїв або вчинення інших насильницьких дій, які завдали фізичного болю і не спричинили тілесних ушкоджень.

Об`єктивна сторона даного злочину полягає у завданні удару, побоїв або вчинення інших насильницьких дій, які завдали фізичного болю і не спричинили тілесних ушкоджень. При цьому, під побоями слід розуміти багаторазове (два і більше) завдання ударів по тілу потерпілого, яке не спричинило тілесних ушкоджень.

Характер мордування побої або інші насильницькі дії набувають тоді, коли вони полягають у багаторазовому або тривалому спричиненні болю (щипання, шмагання, завдання численних або невеликих ушкоджень тупими чи гостро колючими предметами, дія термічних факторів та інші аналогічні дії).

Переписка учителя інформатики з ученицею у месенджері «Телеграм» та виставлення оцінок в електронному журналі не передбачає будь-якого фізичного контакту, а тим більше вчинення насильницьких дій, які завдали фізичного болю, тому склад кримінального правопорушення, передбаченою ст. 126 КК України відсутній поза розумним сумнівом.

КПК України передбачена необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення.

Слідчий суддя зазначає, що внесення до ЄРДР неконкретних тверджень (у тому числі припущень) заявника про вчинення кримінального правопорушення за відсутності будь-яких об`єктивних відомостей про обставини його вчинення призвело б до: (1) розпорошення обмежених сил і засобів правоохоронної системи держави на перевірку значної кількості безпідставних та абстрактних повідомлень про кримінальні правопорушення, що в свою чергу (2) не дозволило б концентрувати зусилля на розслідуванні дійсно суспільно-небезпечних діянь, що неминуче знизило б ефективність захисту особи, суспільства та держави від цих кримінальних правопорушень, ускладнило б охорону прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, які зазнали шкоди від таких правопорушень; (3) порушення права та законних інтересів осіб, згаданих в таких повідомленнях; (4) використання інструментів статті 214 КПК не для ініціювання початку досудового розслідування щодо конкретного кримінального правопорушення, а для спрямування сил і засобів правоохоронних органів загалом на всю діяльність визначеного заявником підприємства, установи чи організації або окремої людини з метою вже самостійного виявлення слідчим, дізнавачем, прокурором обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення (а це є вже іншим приводом для початку досудового розслідування за статтею 214 КПК), а також (5) унеможливлення застосування механізму притягнення заявників до кримінальної відповідальності за завідомо неправдиві повідомлення про кримінальні правопорушення (стаття 383 КК). Зазначене не відповідає завданням кримінального провадження, які визначені в статті 2 КПК.

На підставі вищевикладеного, слідчий суддя дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей по даній заяві до ЄРДР. Більше того, внесення прокурором зазначених відомостей до ЄРДР призвело б до безпідставного навантаження правоохоронної системи держави та до порушення інтересів особи, у діях якої поза розумним сумнівом не вбачаються викладені в заяві ознаки кримінальних правопорушень. Таким чином, бездіяльність керівника Охтирської окружної прокуратури щодо невнесення до ЄРДР відомостей про кримінальне правопорушення не встановлена, а тому скарга ОСОБА_3 задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 303, 304, 306, 307 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :

Відмовити у задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність прокурора, що полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань

Ухвала може бути оскаржена до Сумського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1