Справа № 308/4184/26
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 травня 2026 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника - адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгороді клопотання слідчого відділення розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності слідчого відділу Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області лейтенанта поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 , відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Ужгород Закарпатської області, громадянина України, із вищою освітою, начальника управління правового забезпечення Ужгородської міської ради неодруженого, який має на утриманні батьків похилого віку, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого, підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 27 ч. 2 ст. 364, ч. 1 ст. 366 КК України

про зміну запобіжного заходу із застави на тримання під вартою

В С Т А Н О В И В:

Слідчий за погодженням з прокурором, звернувся до слідчого судді із зазначеним клопотанням, у якому зазначає, що відділенням розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності слідчого відділу Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області за процесуального керівництва Ужгородської окружної прокуратури здійснюється досудове розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000162 від 13.10.2023, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 27, ч. 2 ст. 364, ч. 1 ст. 366 КК України.

30.04.2026 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вказаному кримінальному провадженні вручено повідомлення про підозру у зловживанні службовим становищем - умисному використанні службовою особою свого службового становища всупереч інтересам служби, який діючи у співучасті з ОСОБА_7 та іншими невстановленими досудовим розслідуванням особами в інтересах третіх осіб, що спричинило тяжкі наслідки інтересам територіальної громади, а також у службовому підробленні - внесенні службовою особою завідомо неправдивих відомостей до офіційних документів, тобто у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 27, ч. 2 ст. 364, ч. 1 ст. 366 КК України, що підтверджуються доказами, які містяться в матеріалах кримінального провадження, а саме: рішенням суду Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Справа №308/3120/15-ц від 23.02.2018; рішенням ІХ сесії 8 скликання Ужгородської міської ради № 409 від 07.09.2021 разом із поснювальною запискою та аркушем погодження до вказаного рішення; рішенням ХІІІ сесії 8 скликання Ужгородської міської ради № 513 та № 518 від 29.11.2021 разом із поснювальною запискою та аркушем погодження до вказаних рішень; рішенням VII сесії 8 скликання Ужгородської міської ради № 281 від 08.07.2021 разом із аркушем погодження до вказаного рішення; рішенням XVI сесії 8 скликання Ужгородської міської ради № 636 від 03.02.2022 разом із пояснювальною запискою та аркушем погодження до вказаного рішення; протоколом огляду місця події від 02.02.2026 р., щодо проведення огляду земельних ділянок за адресою: м. Ужгород, вул. Стефаника, на відстані близько 25 метрів від автомобільної дороги «М-08 Обхід. Ужгорода контрольно-пропускний пункт «Ужгород»; висновком експерта за результатами проведення судової оціночно-земельної експертизи №6032-Е від 12.02.2026; висновком експерта за результатами проведення судової почеркознавчої експертизи документів № СЕ-19/107-26/2713-ПЧ від 17.04.2026; висновком експерта за результатами проведення судової почеркознавчої експертизи документів № СЕ-19/107-26/2714-ПЧ від 10.04.2026; протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 05.05.2026; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 05.02.2026; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 23.01.2026; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 02.02.2026; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 04.02.2026; протоколом допиту свідка ОСОБА_12 від 05.02.2026; протоколом допиту свідка ОСОБА_13 від 03.02.2026; протоколом допиту свідка ОСОБА_14 від 28.03.2026; протоколом допиту свідка ОСОБА_15 від 12.02.2026; відповідь на запит від ДП «Національні інформаційні системи» №767/19.1-17 від 12.02.2026 р.; протоколом огляду місця події від 02.02.2026 року за адресою: м. Ужгород, в районі вулиці Стефаника, неподалік від автомобільної дороги «М-08»; висновком експерта за результатами проведення оціночно-земельної експертизи №6032-Е від 19.12.2025; відомостями з Державного реєстру речових прав на земельні ділянки за кадастровими номерами: :61:001:0234, :62:002:0219, :62:002:0220, :62:002:0218, :62:002:0253; :62:002:0216, :62:002:0214, :61:001:0250, :62:002:0335, :62:002:0324, :62:002:0215, :62:002:0274, :62:002:0273, :62:002:0221; а також іншими матеріалами кримінального провадження.

01 травня 2026 року підозрюваному ОСОБА_5 на підставі ухвали слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду було обрано запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 1200 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 3 993 600,00 грн.

Однак, станом на 07.05.2026 р., тобто на 6 календарний день з моменту можливого внесення застави підозрюваним заставу так і не внесено.

Слідчий зазначає, що зважаючи на встановлені під час досудового розслідування обставини вчинення кримінальних правопорушень, відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового розслідування встановлені та підтверджені ризики, передбачені п.п. 1, 2, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, якими обґрунтовується необхідність у застосуванні щодо ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Слідчий вказує, що під час досудового розслідування встановлено та підтверджено ризик того, що ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду. (п.1 ч. 1 ст. 177 КПК України). Який обґрунтовується тим, що злочин, який інкримінується ОСОБА_5 є тяжким і передбачає можливість призначення покарання у виді позбавлення волі на строк до 6 років, що вже саме по собі може бути підставою та мотивом для підозрюваного переховуватись від органів досудового розслідування та суду. Так, у ст. 5 Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи R(80) 11 від 27.06.1980 «Про взяття під варту до суду» зауважується, що при розгляді питання про необхідність тримання під вартою, судовий орган повинен брати до уваги обставини конкретної справи, у тому числі характер та тяжкість інкримінованого злочину.

Також слідчий вказує, що підозрюваний ОСОБА_5 також може знищити, сховати чи спотворити речі та документи, що прямо або опосередковано можуть вказувати на причетність його, а також інших осіб до вчиненого кримінального правопорушення. Цей ризик обґрунтовується тим, що на даний час органом досудового розслідування ще не відшукано та не вилучено усіх речей та документів, які можуть бути доказами у кримінальному провадженні. Зокрема, слід враховувати, що ОСОБА_5 , тривалий час працюючи на посаді начальника управління правового забезпечення Ужгородської міської ради зможе впливати на працівників Ужгородської міської ради, з метою знищення чи спотворення таких документів, які можуть виступати доказом в рамках даного кримінального провадження.

Окрім того, ОСОБА_5 , особисто, чи шляхом використання зв`язків, може незаконно впливати на свідків та інших учасників у даному кримінальному провадженні, при цьому слід зазначити про те, що в ході досудового розслідування не допитано всіх свідків, які були власниками земельних ділянок та яким можуть бути відомі обставини щодо передачі земельних ділянок у власність. Зокрема, ОСОБА_5 зможе впливати на інших свідків у даному кримінальному провадженню, якими вже були надані відповідні свідчення, з метою зміни таких свідчень на свою користь. Не бажаючи настання кримінальної відповідальності ОСОБА_5 , шляхом переконання та залякування, з метою надання неправдивих показань, які б виправдовували його у вчиненні інкримінованого злочину, може незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні.

Відповідно, ОСОБА_5 , може намагатись вплинути на таких осіб з метою надання показань, які б виправдовували його у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, а також узгоджувати з ними свої показання та створювати штучні докази непричетності до вчинення інкримінованого злочину.

Також, ОСОБА_5 , зможе впливати ще і на понятих, експертів та спеціалістів, які залучені у кримінальному провадженні при проведенні слідчих дій та до проведення судових експертиз.

Це створює загрозу тиску та підбурювання вказаних осіб до дачі неправдивих показань, або відмови від надання таких.

Слідчий зазначає, що оцінюючи можливість впливу на свідків, слід виходити із передбаченої КПК України процедури отримання свідчень від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, а саме на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - шляхом допиту особи в судовому засіданні. Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на свідченнях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них. За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом свідчень від свідків та дослідження їх судом.

Також слідчий зазначає, що ОСОБА_5 може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а саме впливати на інших на даний час не встановлених осіб (п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України), з якими ОСОБА_5 , діяв у змові, і знаходячись на свободі може інформувати та скеровувати дії та показання осіб, які також причетні до його вчинення, однак на даний час не допитані. Крім цього, може підшукувати осіб, що можуть надати вигідні для нього неправдиві показання у кримінальному провадженні, а також може вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється (п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України)

Так, перебуваючи на волі, ОСОБА_5 , володіючи спеціальними знаннями у газузі землекористування, може вдатися до вчинення аналогічних кримінальних правопорушень чи продовжити кримінальні правопорушення, у яких обвинувачується, з метою конспірації залучити нових співучасників злочину.

З урахуванням викладеного у органу досудового розслідування є достатні підстави вважати, що будь-який інший запобіжний захід, не пов`язаний із позбавленням волі, не може забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного ОСОБА_5 .

Застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання не забезпечить належної поведінки підозрюваного, не зменшить наявність вищевказаних ризиків та не зможе перешкодити їх реалізації, оскільки зважаючи на особу підозрюваного він не може самоорганізуватися для здійснення належного самоконтролю.

Не можливе і застосування до підозрюваного і запобіжного заходу у вигляді особистої поруки, оскільки на момент повідомлення йому про підозру та звернення до слідчого судді із вказаним клопотанням до органу досудового розслідування не надійшло жодної заяви від осіб, які заслуговують на довіру, про обрання відносно підозрюваного саме такого запобіжного заходу.

Застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, навіть із застосуванням електронних засобів контролю та при забороні підозрюваному цілодобово залишати житло не зможе унеможливити вчинення останнім кримінальних правопорушень (злочинів, зокрема узгоджувати свої показання з показанням свідків та осіб, які ще не допитані в ході досудового розслідування, давати цим особам поради з врахуванням відомих йому обставин справи, схиляти їх до дачі завідомо неправдивих показань в ході досудового розслідування з метою створення собі штучного алібі щодо його непричетності до вчинення інкримінованого кримінального правопорушення, тим самим перешкоджати кримінальному провадженню. Викладене вище унеможливлює застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

На думку слідчого єдиним запобіжним заходом, який здатен забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та унеможливить реалізацію викладених вище ризиків є запобіжний захід у вигляді тримання під вартою і потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи підозрюваного.

А тому враховуючи роль ОСОБА_5 у його спільному злочинному умислі разом із ОСОБА_7 та іншими не встановленими на даний момент особами, а також кількість епізодів протиправної діяльності, суму коштів, яка була заподіяна територіальній громаді міста Ужгород, а саме у розмірі 3 455 729,49 мільйонів грн., слідчий зазначає, що є підстави клопотати про застосування стосовно підозрюваного ОСОБА_5 більш суворого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та просить задовольнити клопотання та застосувати щодо підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень (злочинів), передбачених ч. 2 ст. 27, ч. 2 ст. 364, ч. 1 ст. 366 КК України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Ужгород, Закарпатської області, українця, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого - запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, в межах строку досудового розслідування.

У судовому засіданні встановлено, що клопотання про зміну запобіжного заходу відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, разом з матеріалами клопотання, вручено підозрюваному та його захиснику вчасно.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, просив задовольнити клопотання та застосувати щодо підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч. 2 ст. 27, ч. 2 ст. 364, ч. 1 ст. 366 КК України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, в межах строку досудового розслідування. Зазначив, що 01 травня 2026 року підозрюваному ОСОБА_5 на підставі ухвали слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду було обрано запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 3 993 600,00 грн., протягом строку визначеного ч. 6 ст.182 КПК України підозрюваний ОСОБА_5 заставу не вніс, а тому відповідно до вимог КПК виникла необхідність звернутися до слідчого судді з клопотанням про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_5 більш суворого запобіжного заходу , а саме у виді тримання під вартою. Необхідність у застосуванні щодо підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, крім обгрунтованості підозри також доводиться наявністю встановлених та підтверджених під час досудового розслідування ризиків, передбачених п.п. 1, 2, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Підозрюваний ОСОБА_5 у судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечив, зазначивши, що підозра є необґрунтованою, умисел не обгрунтований, а ризики, зазначені слідчим не доведені, і є виключно надуманими. Вказав, що немає наміру жодним чином ухилятися від органу досудового розслідування, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення , у якому підозрюється. До 30.06.2026 року він відсторонений від посади і не має доступу до жодних документів, а відтак не має змоги знищити, сховати або спотворити речі і документи , що мають істотне значення для встановлення всіх обставин вчиненого злочину. Не буде впливати на свідків, експертів та не буде перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином. Просив суд відмовити у задоволенні клопотання або обрати відносно нього більш м"який запобіжний захід, а саме домашній арешт , оскільки коштів для внесення застави він не має.

Захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_4 у судовому засіданні просив відмовити у задоволенні клопотання, посилаючись на те, що відповідно до ст. 182 та 200 КПК України, якщо підозрюваний не вніс заставу протягом п"яти днів, прокурор або слідчий (за погодженням з прокурором має право звернутися до слідчого судді з клопотанням про зміну запобіжного заходу на більш суворий. Більш суворими запобіжними заходами у розрізі КПК України є цілодобовий домашній арешт або тримання під вартою. Цілодобовий домашній арешт є більш суворим запобіжним заходом ніж застава, оскільки відповідно до ст. 72 КК України, домашній арешт зараховується судом у строк покарання виходячи з такого співвідношення - три дні цілодобового домашнього арешту відповідають одному дню позбавлення волі. Однак, у клопотанні слідчого не вказано чому цілодобовий арешт не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного. Окрім того, у порушення норм кримінального процесуального закону орган обвинувачення просить застосувати запобіжний захід, а не змінити, як цього вимагає Закон. А тому оскільки орган обвинувачення звернувся з клопотанням про застосування запобіжного заходу в порядку ст. 184 КПК України, слідчий суддя зобов"язаний відмовити у задоволенні клопотання, оскільки запобіжний захід вже обраний в даному кримінальному провадженні, а слідчий прокурор не просить такий змінити. Також вказував, що ОСОБА_5 є адвокатом на підставі свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю № 21/638 та зазначав, що адвокати діяльність яких зупинена зберігають статус адвоката, а відтак є особами, щодо яких здійснюється особливий порядок кримінального провадження. Також зазначив, що клопотання слідчого мотивоване невнесенням підозрюваним застави, визначеної ухвалою від 01.05.2026 року, проте вказана ухвала переглядається за апеляційною скаргою сторони захисту, зокрема, у зв`язку з явно непомірним розміром застави, визначеним для підозрюваного ОСОБА_5 , дохід якого складається виключно із заробітної плати у розмірі 962713,03 грн. на рік, та не розглянута по суті, тому у разі задоволення клопотання слідчого підозрюваний буде позбавлений ефективно реалізувати своє право на оскарження ухвали від 01.05.2026 року, що є непропорційним втручанням в право підозрюваного на справедливий суд. Також просив врахувати, що ОСОБА_5 раніше не судимий, позитивно характеризується по місцю роботи, має на утриманні батьків пенсіонерів та відповідно до наданої довідки про доходи № 06-12/171 від 30.04.2026 року річна сума доходу ОСОБА_5 становить 962713,03 грн. на рік.

Заслухавши думку прокурора, який підтримав внесене клопотання, пояснення підозрюваного ОСОБА_5 та його захисника, слідчий суддя доходить наступного.

Частинами першою та другою статті 200 КПК України передбачено, що прокурор, слідчий за погодженням з прокурором має право звернутися в порядку, передбаченому статтею 184 цього Кодексу, до слідчого судді, суду із клопотанням про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування, зміну або покладення додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу, чи про зміну способу їх виконання.

У клопотанні про зміну запобіжного заходу обов`язково зазначаються обставини, які: 1) виникли після прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу; 2) існували під час прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу, але про які слідчий, прокурор на той час не знав і не міг знати.

Як встановлено в ході розгляду клопотання, згідно з ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 01.05.2026 року, підозрюваному ОСОБА_5 у межах розслідування кримінального провадження № 0000162 обрано запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 1200 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 3993600,00 грн.

Згідно з ч.1 ст. 182 КПК України, застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу.

Частиною 6 ст.182 КПК України встановлено, що підозрюваний, обвинувачений, який не тримається під вартою, не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави зобов`язаний внести кошти на відповідний рахунок або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати документ, що це підтверджує, слідчому, прокурору, суду. Зазначені дії можуть бути здійснені пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави, якщо на момент їх здійснення не буде прийнято рішення про зміну запобіжного заходу. З моменту обрання запобіжного заходу у вигляді застави щодо особи, яка не тримається під вартою, в тому числі до фактичного внесення коштів на відповідний рахунок, а також з моменту звільнення підозрюваного, обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної слідчим суддею, судом в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, підозрюваний, обвинувачений, заставодавець зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Однак, у визначений ч.6 ст.182 КПК України термін підозрюваний ОСОБА_5 не вніс кошти на відповідний рахунок, на виконання обраного щодо нього запобіжного заходу. Не забезпечив внесення таких заставодавцем та не надав органу досудового розслідування документ, що це підтверджує.

Невнесення підозрюваним ОСОБА_5 , протягом строку встановленого ч. 6 ст.182 КПК України, застави визначеної згідно з ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 01.05.2026 року, слугували підставою органу досудового розслідування для звернення до слідчого судді в порядку, передбаченому статтею 184 КПК України, з клопотанням про застосування більш суворого запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Статтею 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

При цьому як випливає з положень ст. 177, 194 КПК у їх системному зв`язку з положеннями Глави 4 КПК під час вирішення питання щодо зміни запобіжного заходу оцінка зібраних доказів має спрямовуватися не на досягнення твердого переконання у винуватості особи у вчиненні інкримінованого правопорушення, а має на меті встановити, чи є підозра обґрунтованою.

Якщо виходити з поняття поняття «обґрунтована підозра», приведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Водночас, слідчий суддя констатує, що обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування, що не виключає можливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу.

Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях Європейського суду з прав людини. Так, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23.10.1994 суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Отже, з огляду на наведене, у слідчого судді є всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінальних правопорушень передбачених ч. 2 ст. 27, ч. 2 ст. 364, ч. 1 ст. 366 КК України.

При цьому, що стосується посилання сторони захисту на поширення на ОСОБА_5 , який є адвокатом, адвокатська діяльність якого зупинена, положень норм ст. 480,481 КПК України слідчий суддя враховує правовий висновок, викладений у постанові ККС ВС у постанові від 23.07.2024 у справі № 199/732/19, згідно з яким на особу, право якої на заняття адвокатською діяльністю припинено або зупинено відповідно до Закону про адвокатуру, не поширюються положення глави 37 КПК щодо особливого порядку кримінального провадження.

При розгляді клопотання про зміну запобіжного заходу відносно підозрюваного ОСОБА_5 слідчий суддя враховує наявність обґрунтованої підозри у вчиненні інкримінованих йому кримінальних правопорушень, та тяжкість покарання, що загрожує останньому у разі визнання його винним та доходить висновку, що існують достатні підстави вважати наявними ризики, передбачені ст.177 КПК України, зазначені слідчим у клопотанні.

Згідно ст. 178 КПК України при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу крім наявності ризиків, зазначених у статті 177, враховуються тяжкість злочину, у вчиненні якого підозрюється особа, її вік, стан здоров`я, розмір майнової шкоди, майновий стан, наявність родини та утриманців, місце проживання та інші обставини, що її характеризують.

Слідчий суддя враховує наявність у ОСОБА_5 батьків похилого віку, 1950 року народження, які потребують його догляду та допомоги.

Також слідчий суддя враховує, що ОСОБА_5 раніше не судимий, негативних характеристик особи ОСОБА_5 матеріали клопотання не містять.

Водночас, наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч. 2 ст. 27, ч. 2 ст. 364, ч. 1 ст. 366 КК України, а також наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України та недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні, дає підстави для обрання запобіжного заходу стосовно ОСОБА_5 у виді тримання під вартою.

Слідчий суддя вважає, що обрання відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відповідає характеру та тяжкості діяння, яке йому інкримінується, тяжкості покарання, яке йому загрожує у випадку визнання його винним, а встановлені ризики є дійсними та триваючими.

Крім цього, за допомогою застосування до ОСОБА_5 заходу забезпечення кримінального провадження - запобіжного заходу у виді тримання під вартою, може бути виконане завдання досудового розслідування щодо встановлення та з`ясування всіх обставин вчиненого кримінального правопорушення.

А тому на підставі вищенаведеного, слідчий суддя доходить висновку, що внесене слідчим клопотання є обґрунтованим, відповідає вимогам закону та підлягає до задоволення.

Відповідно до вимог ч.3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов"язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

При постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання від вартою, слідчий суддя, відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, визначаючи розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом, виходить з вимог п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, і вважає, що розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_5 обов`язків, передбачених цим Кодексом, становить - 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 266240,00 (двісті шістдесят шість тисяч двісті сорок грн. 00 коп.) грн., оскільки, на думку слідчого судді саме такий розмір буде достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не буде завідомо непомірним для нього.

Відповідно до ч. 7 ст. 182 КПК України підозрюваний ОСОБА_5 або заставодавець мають право в будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

У разі внесення застави, на ОСОБА_5 , відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України, слід покласти наступні обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора або суду за кожним їхнім викликом, вимогою та визначеною ними періодичністю; не відлучатися із населеного пункту, в якому він фактично проживає, а саме: м. Ужгород Ужгородського району Закарпатської області, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання та місця роботи; утримуватися від спілкування зі свідками, іншими підозрюваними, експертами або спеціалістами в кримінальному провадженні з приводу обставин події кримінального правопорушення та досудового розслідування; здати на зберігання до Головного управління ДМС у Закарпатській області свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Керуючись ст. ст. 177, 178, 181,182, 184, 186, 193-194, 196, 309, 392, 395 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Змінити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Ужгород Закарпатської області, громадянину України, із вищою освітою, який обіймає посаду начальника управління правового забезпечення Ужгородської міської ради, неодруженому, який має на утриманні батьків похилого віку, зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючому за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимому, підозрюваному у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 27 ч. 2 ст. 364, ч. 1 ст. 366 КК України - запобіжний захід у вигляді застави на запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Строк дії ухвали про тримання під вартою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в межах строку досудового розслідування, - по 29 червня 2026 року включно.

Визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_5 покладених на нього обов`язків, передбачених КПК України в розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 266240,00 (двісті шістдесят шість тисяч двісті сорок грн. 00 коп.) грн.

Роз`яснити, що підозрюваний ОСОБА_5 , або заставодавець мають право в будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

У разі внесення застави на ОСОБА_5 покласти наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора або суду за кожним їхнім викликом, вимогою та визначеною ними періодичністю;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він фактично проживає, а саме: м. Ужгород Ужгородського району Закарпатської області, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

- утримуватися від спілкування зі свідками , іншими підозрюваними, експертами або спеціалістами в кримінальному провадженні з приводу обставин події кримінального правопорушення та досудового розслідування;

- здати на зберігання до Головного управління ДМС у Закарпатській області свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити заставодавцю та підозрюваному, що відповідно до ч.ч. 8,9,10 ст.182 КПК України у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки,застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. Питання про звернення застави в дохід держави вирішується слідчим суддею, судом за клопотанням прокурора або за власною ініціативою суду в судовому засіданні за участю підозрюваного, обвинуваченого, заставодавця, в порядку, передбаченому для розгляду клопотань про обрання запобіжного заходу. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 цього Кодексу.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1