Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/2490/26
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 лютого 2026 року м. Київ

Подільський районний суд міста Києва

у складі слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання старшого слідчого СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000253, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 22.02.2026 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,-

В С Т А Н О В И В :

Старший слідчий СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 за погодженням із прокурором Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді Подільського районного суду міста Києва з клопотанням про накладення арешту на майно, вилучене під час проведення обшуку у кримінальному провадженні № 0000253, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 22.02.2026 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Клопотання обґрунтоване тим, що вилучене під час обшуку майно визнане речовими доказами у кримінальному провадженні, оскільки відповідає критеріям, передбаченим ст. 98 КПК України, тобто є об`єктами, що містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

У судове засідання слідчий не з`явився, подав до суду заяву про розгляд справи без його участі, у якому клопотання підтримав із наведених у ньому підстав.

Власник майна ОСОБА_5 подав заяву про розгляд клопотання за його відсутності, в якій не заперечив щодо задоволення клопотання.

Відповідно до ч.1 ст. 172 КПК України неприбуття слідчого, власника майна у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання, а тому, з урахуванням встановлених вище обставин, слідчий суддя вважає за можливе проводити розгляд клопотання без участі таких осіб та, з урахуванням ч.4 ст. 107 КПК України, без фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів фіксування кримінального провадження.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає, що клопотання є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню, із наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно з ч. 3 ст. 170 КПК України у випадках, передбачених пунктами 1-2 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу та підлягатиме спеціальній конфіскації у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України відповідно.

Згідно із ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Як вбачається із матеріалів клопотання, слідчим відділом Подільського УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000253, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 22.02.2026 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні здійснює Подільська окружна прокуратура міста Києва.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 21.02.2026 до ЧЧ Подільського УП ГУНП у м. Києві надійшло повідомлення, про те, що 17.02.2026 приблизно о 04 год. 38 хв. невстановлена особа, перебуваючи за адресою: м. Київ, вул. Івана Виговського, буд. 10-Є, таємно викрала велосипед, який належить ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , чим завдала останній матеріального збитку.

В ході проведення оперативно-розшукових дій було встановлено, що до вчинення кримінального правопорушенні ймовірно причетний ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

21.02.2026 в період часу з 14 год. 15 хв. по 14 год. 45 хв. в ході огляду, проведеного у приміщенні загального коридору на 5 поверсі в будинку № 24 по вул. Івана Виговського в м. Києві, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , добровільно видав: куртку чорного кольору, яку було поміщено до сейф пакету WAR 1737114; шапку сірого кольору, яку було поміщено до сейф пакету WAR 1737114; штани чорного кольору, які було поміщено до сейф пакету WAR 1737115; шарф темно сірого кольору, який було поміщено до сейф пакету WAR 1737115; пару кросівок чорного кольору із коричневою підошвою, які на язику мають білий надпис СХ630-12, 45, які було поміщено до сейф пакету WAR 1737116; велосипед біло-синього кольору, на рамі якого надпис чорного кольору «Corrado», на вилці велосипеду є надписи «SR SUN TOUR XCT».

Постановою старшого слідчого СВ Подільського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_3 від 23.02.2026 усе вказане вище майно визнане речовим доказом у кримінальному провадженні.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до висновку, що перелічені вище речі, які були вилучені в ході проведення огляду, відповідають критеріям речових доказів, визначеним статтею 98 КПК України, оскільки існує сукупність підстав та розумних підозр вважати, що вони містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Крім того, є достатні підстави вважати, що таке майно відповідає критеріям, зазначеним у ч. 2 ст. 167 КПК України, що є належною правовою підставою для арешту вказаного майна.

На підставі наведеного, з метою запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення чи відчуження майна, яке було виявлене та вилучене під час проведення слідчих дій в рамках кримінального провадження № 0000253 від 22.02.2026, а також збереження його як речових доказів, слідчий суддя вважає вірним застосувати найменш обтяжливий спосіб арешту майна, який суттєво не позначиться на інтересах підозрюваного та інтересах інших осіб, із встановленням заборони розпоряджатись (вчиняти будь-які дії, спрямовані на відчуження майна) та користуватись вказаним майном задля забезпечення можливості органам досудового розслідування провести необхідний комплекс розшукових, слідчих та процесуальних дій з метою виконання завдань кримінального провадження, передбачених ст. 2 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 167-169, 170-173, 309 КПК України, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання старшого слідчого СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000253, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 22.02.2026 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке було вилучене в ході огляду, проведеного 21.02.2026 в період часу з 14 год. 15 хв. по 14 год. 45 хв. у приміщенні загального коридору на 5 поверсі в будинку № 24 по вул. Івана Виговського в м. Києві, а саме на: куртку чорного кольору, яку було поміщено до сейф пакету WAR 1737114; шапку сірого кольору, яку було поміщено до сейф пакету WAR 1737114; штани чорного кольору, які було поміщено до сейф пакету WAR 1737115; шарф темно сірого кольору, який було поміщено до сейф пакету WAR 1737115; пару кросівок чорного кольору із коричневою підошвою, які на язику мають білий надпис СХ630-12, 45, які було поміщено до сейф пакету WAR 1737116; велосипед біло-синього кольору, на рамі якого надпис чорного кольору «Corrado», на вилці велосипеду є надписи «SR SUN TOUR XCT».

Відповідно до ст. 175 КПК України ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Згідно з ч.1, ч.2 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1