Справа № 487/3397/24
Провадження № 1-кс/487/4887/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17.12.2025 м. Миколаїв

Слідчий суддя Заводського районного суду міста Миколаєва ОСОБА_1 , розглянувши клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 про зміну місця зберігання речових доказів у кримінальному провадженні № 0000658 від 18.04.2023 за ч. 2 ст. 190 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Адвокат ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням, в якому просив змінити місце зберігання мобільного телефону марки Xiaomi redmi note 12 pro imei1: НОМЕР_1 , imei2: НОМЕР_2 , планшетного пристрою марки Galaxy tap G7 серійний номер НОМЕР_3 , передати їх на відповідальне зберігання власниці - ОСОБА_3 , за адресою: АДРЕСА_1 , оскільки вона має всі необхідні умови для належного зберігання майна до скасування арешту у встановленому КПК порядку.

Клопотання обґрунтоване тим, що на вилучені пристрої накладений арешт слідчим суддею з метою збереження майна як речового доказу, проте вони не містить будь-яких слідів або ознак шахрайських дій, які могли свідчити про їх використання для вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України. На час звернення з цим клопотанням з вилученими пристроями не проводилося будь-яких додаткових слідчих (процесуальних) дій. Отже, зазначене майно утримується слідчим безпідставно, що порушує положення ст. 29 КПК України, та права ОСОБА_3 як власниці.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов такого висновку.

Відповідно до ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Частиною третьою статті 26 КПк України передбачено, що слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Згідно зі ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Крім того, статтею 303 КПК України містить вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування. Зазначені у ч. 1 ст. 303 КПК України положення щодо можливості оскарження конкретних дій, бездіяльності слідчого, дізнавача, прокурора не дають жодних підстав для різного (неоднозначного) їх тлумачення.

Наведений у даній статті перелік рішень, дій або бездіяльності, що може бути предметом оскарження, відповідно до правового висновку Великої Палати Верховного Суду, викладеного у постанові від 26 березня 2019 року у справі за № 807/1456/17, є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає.

Слідчим суддею встановлено, що в провадженні Миколаївського районного управління поліції ГУНП в Миколаївській області перебуває кримінальне провадження № 0000188 від 31.10.2023 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.190 КК України.

В ході досудового розслідування кримінального провадження встановлено, що 17.04.2024 до Миколаївського РУП ГУНП в Миколаївській області надійшов рапорт співробітника поліції про те, що мешканець м. Миколаєва на території Заводського району здійснює шахрайські дії шляхом продажу ювелірних виробів.

Як слідує зі змісту заяви ОСОБА_3 , остання добровільно видала працівниками поліції мобільний телефон марки Xiaomi redmi note 12 pro imei1: НОМЕР_1 , imei2: НОМЕР_2 та планшетний пристрій марки Galaxy tap G7 серійний номер R9PT901ZDBK для проведення подальшого огляду.

Відповідно до протоколу огляду предмета від 08.04.2024 слідчим Миколаївського РУП ГУНП в Миколаївській області ОСОБА_4 було проведено огляд мобільного телефону марки Xiaomi redmi note 12 pro imei1: НОМЕР_1 , imei2: НОМЕР_2 та планшетного пристрою Galaxy tap G7 серійний номер R9PT901ZDBK. Після проведення огляду вказані пристрої були вилученні та поміщені в сейф-пакети PSP 1101315 та WAR 1341632.

Постановою слідчого від 18.04.2024 вищевказані пристрої визнано речовими доказами у кримінальному провадженні, на які ухвалою слідчого судді Заводського районного суду м. Миколаєва від 22.04.2024 накладено арешт.

Відповідно до змісту клопотання, в ньому порушується питання про зміну місця зберігання майна на підставі ст. ст. 26,100 КПК України.

Проте, відповідно до ч. 9 ст. 100 КПК України питання про спеціальну конфіскацію та долю речових доказів і документів, які були надані суду, вирішується судом під час ухвалення судового рішення, яким закінчується кримінальне провадження. Такі докази і документи повинні зберігатися до набрання рішенням законної сили. У разі закриття кримінального провадження слідчим або прокурором питання про спеціальну конфіскацію та долю речових доказів і документів вирішується ухвалою суду на підставі відповідного клопотання, яке розглядається згідно із статтями 171-174 цього Кодексу.

Отже, на даному етапі кримінального провадження, досудове розслідування у якому триває, слідчий суддя не може вирішувати питання про долю речових доказів, а лише наділений повноваженнями розглянути клопотання про скасування арешту майна на підставі ст. 174 КПК України.

Клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 не містить вимог щодо скасування арешту майна на підставі ст. 174 КПК України, або інших, передбачених ч. 1 ст. 303 КПК України.

Згідно з п. 6 ст. 9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Оскільки питання щодо можливості відмови у відкритті провадження за клопотанням про зміну місця зберігання речового доказу, яке не підлягає розгляду слідчим суддею, не врегульовано положеннями КПК України, слідчий суддя вважає можливим застосувати схожі за своєю суттю положення ч. 4 ст. 304 КПК України.

Відповідно до ч. 4 ст. 304 КПК України слідчий суддя, суд відмовляє у відкритті провадження лише у разі, якщо скарга подана на рішення, дію чи бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, що не підлягає оскарженню.

Враховуючи те, що досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000658 від 18.04.2023 за ч. 2 ст. 190 КК України триває, рішення про закриття кримінального провадження не приймалося, речовий доказ зберігається у органу досудового розслідування в порядку, передбаченому ст. 100 КПК України, слідчий суддя вважає, що у відкритті провадження за клопотанням про зміну місця зберігання речових доказів слід відмовити, оскільки воно не підлягає розгляду слідчим суддею на даній стадії досудового розслідування кримінального провадження.

Одночасно слідчий суддя роз`яснюєи, що відмова у відкритті провадження не позбавляє заявника права звернутися до слідчого судді з клопотанням у порядку ст. 174 КПК України.

Керуючись ст. ст. 2, 304 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Відмовити у відкритті провадження за клопотанням адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 про зміну місця зберігання речових доказів у кримінальному провадженні № 0000658 від 18.04.2023 за ч. 2 ст. 190 КК України.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Миколаївського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання її копії.

Слідчий суддя ОСОБА_1