УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 вересня 2025 року місто Київ

Слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора у кримінальному провадженні - прокурора відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_3 , про накладення арешту на майно, у кримінальному провадженні № 0001069 від 12.09.2025, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 114-1 Кримінального кодексу України,

встановив:

До слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва надійшло зазначене клопотання прокурора, мотивовано тим, що слідчим управлінням Головного управління СБУ у м. Києві та Київській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0001069 від 12.09.2025, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 та ч. 1 ст. 114-1 Кримінального кодексу України (далі- КК України).

Досудовим розслідування встановлено, що 11.09.2025 о 21 год. 35 хв. на службовий телефон ГУ СБУ у м. Києві та Київські області надійшло звернення від солдата-оператора відділу мобілізації Солом`янського РТЦК ОСОБА_4 щодо викрадення людини.

З матеріалів якого вбачається, що 11.09.2025 наряд УПП м. Києва ДПП доставив громадянина України, який перебував у розшуку за порушення правил військового обліку - ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до приміщення військово-лікарської комісії при ІНФОРМАЦІЯ_2 за адресою: АДРЕСА_1 .

В подальшому на громадянина України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , складено протокол №3460 від 11.09.2025 про адміністративне правопорушення за абз. 1 п. 1 ст. 22 ЗУ «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію», та останньому видане направлення для проходження військово-лікарської комісії.

В подальшому до військово-лікарської комісії при ІНФОРМАЦІЯ_2 прибули невідомі особи, які влаштували конфлікт з співробітниками ТЦК та військовослужбовцями ДФТГ, після чого вивели з будівлі ОСОБА_5 та зникли разом з ним у невідомому напрямку.

Разом з тим встановлено, що громадянин України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в кімнаті реєстрації військовозобов`язаних громадян доставлених поліцією, що знаходиться в приміщенні військово-лікарської комісії при ІНФОРМАЦІЯ_2 за адресою: АДРЕСА_1 залишив мобільний телефон марки «IPhone» синього кольору.

У зв`язку з чим 11.09.2025 року у період часу з 22 год. 45 хв. до 22 год. 52 хв. старшим слідчим СУ ГУ СБУ у м. Києві та Київській області майором юстиції ОСОБА_6 в кімнаті реєстрації військовозобов`язаних громадян доставлених поліцією, що знаходиться в приміщенні військово-лікарської комісії при ІНФОРМАЦІЯ_2 за адресою: АДРЕСА_1 проведено огляд місця події в ході якого на столі виявлено прозорий поліетиленовий пакет з пазовим замком всередині якого знаходиться аркуш паперу з рукописним текстом « ОСОБА_5 » та мобільним телефоном марки «IPhone» синього кольору в прозорому чохлі.

За результатами проведення огляду встановлено, що марки «IPhone» синього кольору в прозорому чохлі не має на корпусі ідентифікуючих ознак та знаходиться у вимкненому стані.

Так, встановлено, що мобільний телефон зберіг на собі сліди кримінального правопорушення та містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, у зв`язку з чим, вищевказане майно було вилучено слідчим.

У ході досудового розслідування встановлено, що вказаний мобільний телефон, який виявлений та вилучений під час проведення огляду місця події за вищевказаною адресою зберіг на собі сліди вчинення кримінального правопорушення та містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, адже на вказаному мобільному телефоні може міститися інформація щодо спілкування ОСОБА_5 з іншими невстановленими особами, що вчинили перешкоджання законній діяльності Збройних сил та інших військових формувань в особливий період.

12 вересня 2025 року постановою старшого слідчого СУ ГУ СБУ у м. Києві та Київській області вказані речі визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0001069 від 12.09.2025 за ознаками вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 114-1 КК України.

Сторони в судове засідання не з`явились, про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлялись належним чином. Прокурором подано заяву про розгляд клопотання без її участі. Клопотання підтримує та просить його задовольнити.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання на дотримання вимог Кримінального процесуального кодексу України, приходить до наступного висновку.

Порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цього Кодексу та інших законів України (ч. 2 ст. 1 КПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Згідно п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт на майно накладається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Речовими доказами згідно ч. 1 ст. 98 КПК України є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Так, слідчим суддею встановлено, що клопотання про арешт майна подано, у відповідності до ст. 170 КПК України, оскільки останнє містить в собі критерії визначені ч. 2 цієї статті Кодексу, а саме є речовими доказами, згідно постанови від 12.09.2025.

При цьому, слідчим суддею шляхом дослідження матеріалів провадження у порядку

ст. 94 КПК України встановлено, що таке майно відповідає критеріям ст. 98 вказаного Кодексу, тобто існує дійсна сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є речовими доказами.

Саме клопотання відповідає вимогам ст. 171 КПК України.

Зазначене у клопотанні майно відноситься до видів передбачених Главою 17 Розділу ІІ КПК України, на які може бути накладено арешт.

При цьому, в судовому засіданні слідчим суддею не встановлено, що клопотання суперечить вищезазначеним вимогам КПК України, тобто не містить правових підстав для арешту майна, достатності доказів, що вказують на вчинення кримінального правопорушення, вказівки на розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження або не є пропорційним, тобто не відповідає тяжкості правопорушення і становитиме особистий і надмірний тягар для володільця майна.

Тож, слідчий суддя погоджується з клопотанням прокурора про те, що необхідно накласти арешт на майно на підставі ст. 170 КПК України, оскільки є достатні підстави вважати, що майно виявлене та вилучене 11.09.2025 в ході проведення огляду в кімнаті реєстрації військовозобов`язаних громадян доставлених поліцією, що знаходиться в приміщенні військово-лікарської комісії при ІНФОРМАЦІЯ_2 ( АДРЕСА_1 ), відповідає критеріям, зазначеним у п. 1 ч. 2 ст. 170 цього Кодексу.

За таких обставин, слідчий суддя враховуючи правову підставу для арешту майна; наслідки арешту майна для інших осіб; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження дійшов висновку, що клопотання підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 1-29, 131-132, 170-173, 309, 369-372, 376, 534 КПК України, слідчий суддя

постановив:

Клопотання прокурора у кримінальному провадженні - прокурора відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_3 , про накладення арешту на майно, у кримінальному провадженні № 0001069 від 12.09.2025, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 114-1 Кримінального кодексу України - задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене 11.09.2025 в ході проведення огляду в кімнаті реєстрації військовозобов`язаних громадян доставлених поліцією, що знаходиться в приміщенні військово-лікарської комісії при ІНФОРМАЦІЯ_2 за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: прозорий поліетиленовий пакет з пазовим замком всередині якого знаходиться аркуш паперу з рукописним текстом « ОСОБА_5 » та мобільним телефоном марки «IPhone» синього кольору без будь яких ідентифікуючих ознак на корпусі мобільного телефону, що знаходиться в прозорому чохлі, , із забороною користування, розпоряджання та відчуження вказаного майна, з метою забезпечення збереження речових доказів.

Ухвала підлягає негайному виконанню на всій території України.

В силу ст. 175 КПК України, негайне виконання ухвали про арешт майна покласти на слідчих, прокурорів, які входять до відповідних груп слідчих, прокурорів у кримінальному провадженні за №0001069 від 12.09.2025.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Копію ухвали негайно після її постановлення вручити учасникам процесу, третім особам, власнику майна, які присутні під час оголошення ухвали. У разі відсутності таких осіб під час оголошення ухвали копія ухвали надіслати їм не пізніше наступного робочого дня після її постановлення.

Роз`яснити сторонам кримінального провадження, що підозрюваний, захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за їх клопотанням, якщо вони доведуть, що в подальшому в застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя: ОСОБА_7