Справа №: 398/5995/25
провадження №: 1-кс/398/1350/25
УХВАЛА

Іменем України

"17" вересня 2025 р. м. Олександрія

Слідчий суддя Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду клопотання слідчого СВ Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Олександрійської окружної прокуратури Кіровоградської області ОСОБА_4 , в межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 15.09.2025 року за №0001580, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця селища Нова Прага, Олександрійського району, Кіровоградської області, українця, громадянина України, з середньою освітою, непрацюючого, одруженого, не маючого на утриманні неповнолітніх дітей, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого:

- 27.01.2025 Олександрійським міськрайонним судом Кіровоградської області за ч.4 ст.185 КК України до позбавлення волі на строк 5 років, на підставі ст.75 КК України звільненого від відбування покарання з випробуванням з іспитовим строком 1 роки,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України,

В С Т А Н О В И В:

17.09.2025 року слідчий СВ Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням, погодженим прокурором Олександрійської окружної прокуратури Кіровоградської області ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_5 на шістдесят діб.

Клопотання мотивоване тим, що 15.09.2025 року близько17 год. 30 хв., тобто в період дії на території України воєнного стану, ОСОБА_5 , перебував біля будинку 18 по вул. Станіслава Лазаревича в м. Олександрія, , Кіровоградської області, де в цей час проходила ОСОБА_7 .

У цей час, у ОСОБА_5 , виник злочинний умисел на відкрите викрадення майна потерпілої ОСОБА_7 . З метою реалізації своїх умисних злочинних дій спрямованих на відкрите викрадення майна потерпілої ОСОБА_7 , ОСОБА_5 пішов за останньою. Впевнившись у відсутності поблизу інших сторонніх свідків, які можуть перешкодити у реалізації щойно виниклого злочинного наміру, зрівнявшись з потерпілою ОСОБА_7 , ОСОБА_5 усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, діючи повторно, з корисливою метою, передбачаючи та бажаючи настання суспільно небезпечних наслідків, потягнув до низу сумочку, яка висіла через плече та заволодівши сумочкою побіг попереду потерпілої, незважаючи на крики потерпілої про допомогу та благання повернути речі, почав тікати, внаслідок чого ОСОБА_5 , з місця вчинення кримінального правопорушення зник та викраденим майном розпорядився на власний розсуд, заподіявши потерпілій ОСОБА_7 майнову шкоду на суму 45 000 гривень.

Таким чином, ОСОБА_5 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України, а саме: відкритого викрадення чужого майна (грабіж), вчинений повторно, в умовах воєнного стану.

Відомості про кримінальне правопорушення внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 15.09.2025 року за №0001580 з попередньою кваліфікацією за ч.4 ст.186 КК України.

15.09.2025 року о 23:45 год. (фактичний час) в порядку ст. 208 КПК України ОСОБА_5 було затримано за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України.

16.09.2025 року о 19:45 год. ОСОБА_5 повідомлений про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України.

Підставою для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , на думку слідчого є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні злочину, а також наявність ризиків, передбачених п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків з метою уникнення покарання, а також вчинити інше кримінальне правопорушення.

До судового засідання, на виконання вимог ч.2 ст.184 КПК України, підозрюваному та його захиснику надані копія клопотання про застосування запобіжного заходу та копії матеріалів, якими обґрунтовується клопотання, що підтверджується відповідними розписками.

На підставі ч. 5 ст. 27 КПК України забезпечується повне фіксування судового засідання та процесуальних дій за допомогою звуко- та відеозаписувальних технічних засобів.

Слідчий у судовому засіданні підтримав клопотання, просив його задовольнити та застосувати до ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Прокурор у судовому засіданні підтримав клопотання слідчого, посилаючись на обставини викладені в ньому, просить його задовольнити та застосувати до ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою на шістдесят діб, оскільки ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, який вчинив в період іспитового строку, існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а саме він може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків з метою уникнення покарання, а також вчинити нові кримінальні правопорушення. Вважає, що більш м`які запобіжні заходи не забезпечать належної поведінки підозрюваного та не зможуть запобігти встановленим ризикам. Також просить врахувати, що підозрюваний ОСОБА_5 офіційно не працевлаштований, не має власних засобів до існування та міцних соціальних зв`язків.

Підозрюваний ОСОБА_5 у судовому засіданні зазначив, що злочину не вчиняв. Не заперечував проти застосування запобіжного заходу, але просив обрати більш м`який запобіжний захід у виді домашнього арешту за місцем мешкання.

Захисник заперечує проти застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 . Його підзахисний має постійне місце проживання та родину. Окрім цього отримує замісну терапію та потребує медичної допомоги. Ризики на які посилається прокурор нічим не підтверджені. Вважає за доцільне обрати більш м`який запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за місцем проживання ОСОБА_5 .

Заслухавши слідчого, прокурора, підозрюваного та його захисника, дослідивши зміст клопотання та доданих до нього матеріалів, слідчий суддя дійшов до наступного висновку.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Згідно зі ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі; дані про особу підозрюваного; розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа; ризики продовження чи повторення протиправної поведінки.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 цього Кодексу.

Відповідно до п.5 ч.2 ст.183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше судимої особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

15.09.2025 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено відомості за №0001580 щодо скоєння кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України.

15.09.2025 року о 23:45 год. (фактичний час) в порядку ст. 208 КПК України ОСОБА_5 було затримано за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України.

16.09.2025 року о 19:45 год. ОСОБА_5 повідомлений про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України.

Термін «обґрунтована підозра», згідно практики ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011 року, означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення.

Для цілей повідомлення особі про підозру стандарт «достатніх підстав (доказів)» передбачає наявність доказів, які лише об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним кримінальним правопорушенням (демонструють причетність до його вчинення) і є достатніми, щоб виправдати подальше розслідування для висунення обвинувачення або спростування такої підозри (рішення ЄСПЛ у справах «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28.10.1994 та «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990).

Зібрані в ході досудового розслідування докази, зокрема свідчення осіб (потерпілої, свідків), свідчать про наявність в діях ОСОБА_5 обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України.

Оскільки на даному етапі кримінального провадження не допускається вирішення тих питань, які повинен вирішувати суд під час розгляду справи по суті, а саме питань, пов`язаних з оцінкою доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні злочину, слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів лише визначив про причетність ОСОБА_5 до вчинення злочину, в якому він підозрюється, а пред`явлена підозра, є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього запобіжного заходу.

Запобіжний захід застосовується з метою попередження ризиків, що передбачені ч.1 ст.177 КПК України та, як наслідок, унеможливлення здійснення негативного впливу на хід та результати кримінального провадження.

Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені ч.1 ст.177 КПК України, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій.

При цьому, КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому, оскільки під поняттям «ризик» - слід розуміти обґрунтовану ймовірність протидії підозрюваного кримінальному провадженню у формах, передбачених ч.1 ст.177 КПК України.

Згідно вимог п.4 ч.1 ст. 184 КПК України, під час проведення досудового розслідування слідчим суддею встановлено наявність ризиків, передбачених п.п.1, 3, 5 ч.1 ст. 177 КПК України.

Так, підозрюваний, будучи особою раніше засудженою до покарання у виді позбавлення волі та звільненою від відбування покарання з випробуванням, обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке в силу ст.12 КК України, віднесено до тяжкого злочину, за вчинення якого передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до десяти років (ч.4 ст.186 КК України). Усвідомивши невідворотність свого вчинку, тяжкість та невідворотність покарання, яке йому загрожує та вільно пересуваючись по території України, підозрюваний зможе почати переховуватись від органів досудового розслідування, та суду. Будучи обізнаним про місце проживання потерпілої, свідків, може впливати на них з метою уникнення відповідальності. Вчинення даного злочину проти власності в період іспитового строку дає підстави вважати, що останній може продовжити свою злочинну діяльність.

З урахуванням зазначених ризиків, слідчий суддя вважає за необхідне задовольнити клопотання та застосувати щодо підозрюваного винятковий запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, виконання ним процесуальних обов`язків та запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Наявність у підозрюваного постійного місця проживання, роботи та родини, на що посилався захисник, не може бути беззаперечним стримуючим фактором його подальшої належної процесуальної поведінки та мінімізувати ймовірність вчинення підозрюваним дій, спрямованих на ухилення від можливого покарання, гарантувати запобігання встановленим ризикам без застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Згідно ст. 197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою не може перевищувати шістдесят днів. Строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого - з моменту затримання.

Відповідно до вимог ч.3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою визначає розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, у кримінальному провадженні.

Згідно вимогам п.2 ч.5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Беручи до уваги особу підозрюваного, наявність ризиків, передбачених п.п.1, 3, 5 ч.1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя вважає, що необхідний розмір застави для виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків є тридцять розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 309 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого СВ Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Олександрійської окружної прокуратури Кіровоградської області ОСОБА_4 , в межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 15.09.2025 року за №0001580, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_5 - задовольнити.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком на 60 днів.

Початок строку тримання під вартою ОСОБА_5 обчислювати з моменту його фактичного затримання, тобто з 23 години 45 хвилин 15 вересня 2025 року.

Строк застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою визначити до 23 години 45 хвилин 13 листопада 2025 року.

Визначити ОСОБА_5 розмір застави в обсязі 30 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 90 840,00 гривень.

У разі внесення застави звільнити ОСОБА_5 з-під варти та покласти на нього наступні обов`язки: прибувати за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду; не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді, суду; повідомляти слідчого, прокурора, слідчого суддю, суд про зміну свого місця проживання; утримуватись від спілкування з свідками; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити в межах строку досудового розслідування.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, він зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Роз`яснити ОСОБА_5 , що за умови сплати застави та відповідно до ч.8, 10 ст.182 КПК України, у разі невиконання покладених на нього цією ухвалою обов`язків, застава буде звернена в дохід держави, а судом буде вирішено питання про застосування іншого запобіжного заходу.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Вручити копію ухвали учасникам судового провадження негайно після її оголошення.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого СВ Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_3 та прокурора Олександрійської окружної прокуратури Кіровоградської області ОСОБА_4 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в той самий строк з моменту вручення йому копії ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не було скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1