Провадження № 1-в/947/50/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28.01.2026 року

Київський районний суд м.Одеси в складі:

головуючого судді ОСОБА_1

з участю секретаря ОСОБА_2

розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Одесі заяву прокурора ОСОБА_3 про виправлення описки у вироку Київського районного суду м.Одеси від 25.12.2025 року у кримінальному провадженні №0000258 від 04.04.2024 року відносно ОСОБА_4 ,

ВСТАНОВИВ:

Вироком Київського районного суду м.Одеси від 25.12.2025 року ОСОБА_4 засуджений за ч. 2 ст. 289, ч. 1 ст. 190, ч. 2 ст. 190 КК України.

Прокурор ОСОБА_3 звернувся до суду із заявою про виправлення описки у вироку суду, в якій зазначив, що у вироку судом зазначено, що строк відбуття покарання ОСОБА_4 обчислювати з моменту набрання вироком законної сили, замість з дня приведення вироку до виконання після набрання ним законної сили. Також прокурор надав заяву про розгляд заяви у його відсутність.

Відповідно до 4 ст.107 КПК України у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності за відсутності осіб фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Дослідивши заяву, суд дійшов до наступних висновків.

Відповідно до ч.1 ст.379КПК України суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.

Так, однією з гарантій забезпечення правової визначеності, елементом стабільності судового рішення та його законної сили є його незмінність. Суд, який ухвалив (постановив) рішення, після його проголошення, не має права його змінити або скасувати. Цю властивість судового рішення в праві називають "незмінністю судового рішення". Допущені в судовому рішенні помилки, внаслідок яких воно стає незаконним і необґрунтованим, виступають підставою для зміни і скасування рішення в апеляційному і касаційному порядку та у зв`язку з нововиявленими обставинами.

Передбачену цією статтею, а також ч. 5 ст.371КПК можливість усунення судом окремих недоліків свого рішення не можна вважати його зміною. Саме тому деякі недоліки судового рішення можуть бути усунені судом, який ухвалив (постановив) рішення шляхом виправлення описок і очевидних арифметичних помилок.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань речей, предметів, майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може ускладнити виконання в цілому судового рішення.

Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування діалектизмів тощо.

Арифметична помилка - це помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку із використанням несправної техніки.

Не є арифметичними помилками, а отже, не можуть бути виправлені в порядку, передбаченому коментованою статтею, застосування неправильних методик підрахунку та неправильних вихідних даних для проведення арифметичних обчислень.

Отже, виправлення допущених у судовому рішенні описок чи арифметичних помилок допускається, якщо при цьому не зачіпається суть цього судового рішення.

Ініціатива щодо виправлення в судовому рішенні описок і арифметичних помилок може виходити від будь-кого з учасників кримінального провадження, інших заінтересованих осіб чи самого суду незалежно від того, набрало це рішення законної сили чи ні.

Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не вправі змінювати зміст судового рішення, він лише усуває неточності щодо встановлених фактичних обставин справи (наприклад, дати події, номера і дати документа, найменування сторони, прізвища особи тощо).

З дослідженого судом вироку Київського районного суду м.Одеси від 25.12.2025 року встановлено, що зміст вироку відповідає вимогам ст.374 КПК України. Зокрема, у резолютивній частині зазначеного вироку судом зазначені всі необхідні рішеня та відомості, передбачені ч.4 ст.374 КПК України, в тому числі початок строку відбування покарання.

Суд вважає необґрунтованою заяву прокурора про виправлення описки, оскільки текст вироку суду від 25.12.2025 року не містить будь-якої описки чи помилки, які необхідно було б виправити, а тому в задоволенні заяви прокурора про виправлення описки слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.379 КПК України, суд,

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви прокурора ОСОБА_3 про виправлення описки у вироку Київського районного суду м.Одеси від 25.12.2025 року у кримінальному провадженні №0000258 від 04.04.2024 року відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 відмовити.

Ухвала може оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом 7 діб з моменту проголошення.

Суддя ОСОБА_1