Слобідський районний суд міста Харкова
Номер провадження № 1-кс/641/171/2026 Справа № 641/719/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 лютого 2026 року

Слідчий суддя Слобідського районного суду міста Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань в приміщенні суду в м. Харкові клопотання прокурора Слобідської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, відомості про кримінальне правопорушення у якому внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 01.02.2026 за №0000019 за ознаками кримінального правопорушення-проступку, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України,

установив:

До Слобідського районного суду міста Харкова надійшло клопотання прокурора Слобідської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 , в якому вона просить накласти арешт на вилучене майно, а саме: рушник білого кольору з плямами бурого кольору, опечатаний до паперового конверту коричневого кольору з пояснювальним написом та засвідчений підписами учасників слідчої дії, виявлене та вилучене 01.02.2026 в період часу з 02:44 по 03:11 слідчим СВ ОСОБА_4 в ході проведення огляду місця події у приміщенні хостелу, розташованого за адресою: м. Харків, вул. Танкопія, буд. 30.

В обґрунтування клопотання прокурор зазначає, що 31.01.2026 до чергової частини відділу поліції №2 Харківського РУП №1 ГУНП в Харківській області надійшла заява ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в якій останній просить вжити заходи до невстановленої особи, яка 31.01.2026 пернбуваючи за адресою: м. Харків, вул. Танкопія, буд. 30, нанесла йому тілесні ушкодження. 01.02.2026 в період часу з 02:44 по 03:11 слідчим СВ ОСОБА_4 проведено огляд місця події у приміщенні хостелу, розташованого за адресою: м. Харків, вул. Танкопія, буд. 30, в ході якого у житловій кімнаті № 1 на першому ярусі двоповерхового ліжка № 2 виявлено та вилучено рушник білого кольору з плямами бурого кольору, який опечатано до паперового конверту коричневого кольору, нанесено пояснювальний напис та засвідчено підписами учасників слідчої дії. Власник майна: встановлюється.

В ході досудового розслідування ст. дізнавачем СД ОСОБА_6 винесено постанову про визнання речовим доказом вищевказаного майна, виявленого та вилучено в ході проведення огляду місця події 01.02.2026 у приміщенні хостелу, розташованого за адресою: м. Харків, вул. Танкопія, буд. 30. Орган досудового розслідування вважає, що виявлене та вилучене 01.02.2026 в період часу з 02:44 по 03:11 слідчим СВ ОСОБА_4 , в ході проведення огляду місця події у приміщенні хостелу майно має доказове значення у вказаному кримінальному провадженні, може бути використане в якості речового доказу, тому просить накласти арешт на вказане вилучене майно

Прокурор ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилася, про дату, час і місце розгляду клопотання повідомлена належним чином, надала суду заяву про розгляд клопотання без її участі, клопотання підтримала в повному обсязі.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КІІК України неприбуття цих осіб не перешкоджає розгляду даного клопотання.

Згідно з вимогами ч. 4 ст. 107 КПК України у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому розгляді фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Слідчий суддя, дослідивши клопотання, дійшов такого.

Суд встановив, що в провадженні сектору дізнання відділу поліції № 2 Харківського РУП № 1 ГУ НП в Харківській області перебувають матеріали кримінального провадження, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000019 від 01.02.2026 за ознаками кримінального правопорушення - проступку, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України.

01.02.2026 в період часу з 02:44 по 03:11 слідчим СВ ОСОБА_4 , проведено огляд місця події у приміщенні хостелу, розташованого за адресою: м. Харків, вул. Танкопія, буд. 30, в ході якого у житловій кімнаті № 1 на першому ярусі двоповерхового ліжка № 2 виявлено та вилучено рушник білого кольору з плямами бурого кольору, який опечатано до паперового конверту коричневого кольору, нанесено пояснювальний напис та засвідчено підписами учасників слідчої дії.

02.02.2026 слідчим винесено постанову про визнання вилученого майна речовим доказом по вказаному кримінальному провадженню.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Поняття «особа, щодо майна якої вирішується питання про арешт» в КПК України не визначається виключно правом власності на це майно; в це поняття включено також тих осіб, у володінні яких таке майно перебуває на інших підставах (Постанова Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 26.03.2019 у справі №355/55/18).

Відповідно до ст. 64-2 КПК України третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, може бути будь-яка фізична або юридична особи.

При вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та обґрунтованого рішення слідчий суддя згідно зі ст. 94, 132, 173 КПК України повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину та достатність доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність та співмірність обмеження прав власності завданням кримінального провадження.

Відповідні дані мають міститись і у клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора, який звертається з клопотанням про арешт майна, оскільки відповідно до п. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, дізнавач, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, збереження речових доказів.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Метою накладення арешту на зазначене майно є забезпечення кримінального провадження, зокрема необхідність його використання в ході досудового розслідування в якості речових доказів, для призначення судових експертиз.

З матеріалів клопотання вбачається, що вказане вище майно визнане речовим доказом, має значення для з`ясування істини та встановлення усіх обставин справи, за існування розумних підозр вважати, що це майно могло зберегти на собі сліди вчинення злочину, може бути можливість його використанню в якості доказу у кримінальному провадженні.

Враховуючи викладене, та беручи до уваги те, що прокурором надано докази, що вилучене майно, має силу речового доказу по даному кримінальному провадженню та з метою збереження речових доказів, уникнення його пошкодження, псування або знищення, суд доходить висновку про задоволення клопотання та накладення арешту на вилучене майно.

На підставі викладеного та керуючись ст. 170-175 КПК України,

постановив:

Клопотання прокурора Слобідської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, відомості про кримінальне правопорушення у якому внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 01.02.2026 за №0000019 за ознаками кримінального правопорушення-проступку, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України задовольнити.

Накласти арешт на виявлене та вилучене 01.02.2026 в період часу з 02:44 по 03:11 в ході проведення огляду місця події слідчим СВ ОСОБА_4 , у приміщенні хостелу, розташованого за адресою: м. Харків, вул. Танкопія, буд. 30, майно, а саме: рушник білого кольору з плямами бурого кольору, опечатаний до паперового конверту коричневого кольору з пояснювальним написом та засвідчений підписами учасників слідчої дії.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвалу направити для виконання до Слобідської окружної прокуратури м. Харкова.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1