Справа № 202/7745/25
Провадження № 1-кс/202/7561/2025
ІНДУСТРІАЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА ДНІПРА
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 жовтня 2025 року м. Дніпро

Слідчий суддя Індустріального районного суду міста Дніпра ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

слідчого ОСОБА_3

представника власника майна ОСОБА_4 ,

власника майна ОСОБА_5 ,

розглянувши клопотання старшого слідчого відділу СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_6 ,про арешт майна у кримінальному провадженні №0005046 від 12.12.2024 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.263, ч.5 ст.27, ч.3 ст.368, ч.1 ст.369 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

До суду надійшло клопотання старшого слідчого відділу СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0005046 від 12.12.2024 року.

З клопотання убачається, що в провадженні СУ ГУНП в Дніпропетровській області знаходяться матеріали кримінального провадження №0005046 від 12.12.2024 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.263, ч.5 ст.27, ч.3 ст.368, ч.1 ст.369 КК України.

Процесуальне керівництво досудовим розслідуванням здійснюється Дніпропетровською обласною прокуратурою.

Досудовим розслідування встановлено, що головний спеціаліст відділу нагляду та реєстрації сільськогосподарської техніки Головного управління Держпродспоживслужби в Дніпропетровській області Державної служби України з питань безпечності харчових продуктів та прав споживачів ОСОБА_7 , начальник експлуатаційно-технічного відділу Дніпропетровського державного аграрно-економічного університету ОСОБА_8 та ОСОБА_5 вступили у змову, з метою вчинення корупційних злочинів, створивши схему отримання посвідчень на право керування сільськогосподарською технікою та спецтехнікою, без проведення іспитів, присутності, навчання осіб, та безперешкодної реєстрації сільськогосподарської техніки та спецтехніки, за грошову винагороду.

В рамках вказаного кримінального провадження 01.07.2025 року ОСОБА_7 та ОСОБА_8 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 368, ч. 3 ст. 368 КК України.

15.10.2025 року ОСОБА_7 та ОСОБА_8 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 368 КК України.

15.10.2025 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27 ч. 3 ст. 368 КК України.

Слідчий у клопотанні зазначає, що санкцією ч.3 ст.368 КК України передбачено покарання у вигляді позбавлення волі з конфіскацією майна. Тому, з метою подальшої можливої конфіскації майна, як виду покарання, у разі доведення винуватості ОСОБА_5 , слідчий просив накласти арешт на грошові кошти, що знаходяться банківських рахунках НОМЕР_1 ( НОМЕР_2 ); НОМЕР_3 ( НОМЕР_4 ); НОМЕР_5 ( НОМЕР_6 ); НОМЕР_7 ( НОМЕР_8 ); НОМЕР_9 ( НОМЕР_10 ); НОМЕР_11 ( НОМЕР_12 ); НОМЕР_13 ( НОМЕР_14 ), котрі відкриті в АТ КБ «Приват Банк» на ім`я ОСОБА_5 .

Слідчий в судовому засіданні підтримав клопотання та просив задовольнити.

Представник власника майна, адвокат ОСОБА_4 , під час розгляду клопотання зазначила, що грошові кошти, котрі знаходяться на рахунках, є пенсією та заробітною платнею ОСОБА_5 як фізичної особи підприємця, тому накладення арешту на вказані рахунки позбавить останнього засобів існування. З огляду на це, адвокат ОСОБА_4 просила відмовити у задоволенні клопотання.

Власник майна ОСОБА_5 підтримав позицію адвоката.

Вислухавши учасників судового процесу, дослідивши клопотання з доданими до нього матеріалами, матеріали кримінального провадження, приходжу до висновку, що клопотання підлягає частковому задоволенню.

Встановлено, що в провадженні СУ ГУНП в Дніпропетровській області знаходяться матеріали кримінального провадження №0005046 від 12.12.2024 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.263, ч.5 ст.27, ч.3 ст.368, ч.1 ст.369 КК України.

15.10.2025 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27 ч. 3 ст. 368 КК України.

Ухвалою слідчого судді Індустріального районного суду міста Дніпра від 17 жовтня 2025 року відносно ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Письмовими матеріалами підтверджено, що банківські рахунки, на котрі слідчий просить накласти арешти, належать ОСОБА_5 .

Статтею 131 КПК України визначено, що арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, який застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Метою накладення арешту є забезпечення збереження речових доказів згідно з п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, та запобігання можливості їх приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

При вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного, обґрунтованого та справедливого рішення, слідчий суддя, відповідно до вимоги ст.ст. 94, 132, 173 КПК України повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього спеціальної конфіскації; наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення; розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою; розумність та співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Вирішуючи питання про арешт грошових коштів, котрі знаходяться на банківських рахунках НОМЕР_3 ( НОМЕР_4 ); НОМЕР_5 ( НОМЕР_6 ); НОМЕР_7 ( НОМЕР_8 ); НОМЕР_9 ( НОМЕР_10 ); НОМЕР_11 ( НОМЕР_12 ); НОМЕР_13 ( НОМЕР_14 ), належних підозрюваному ОСОБА_5 , враховується, що санкцією ч. 3 ст. 368 КК України, за котрою підозрюється останній, передбачено покарання із застосуванням конфіскації майна. Тому, з метою забезпечення можливої конфіскації майна як виду покарання, у разі визнання підозрюваного ОСОБА_5 винуватим у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, вважаю за можливе накласти арешт на грошові кошти, котрі знаходяться на зазначених рахунках.

Водночас під час розгляду клопотання встановлено, що грошові кошти, котрі знаходяться на банківському рахунку НОМЕР_1 ( НОМЕР_2 ), є пенсією ОСОБА_5 (пенсійний рахунок).

Відповідно до ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Згідно ст. 46 Конституції України, громадяни мають право на соціальний захист, що включає право на забезпечення їх у разі повної, часткової або тимчасової втрати працездатності, втрати годувальника, безробіття з незалежних від них обставин, а також у старості та в інших випадках, передбачених законом. Це право гарантується загальнообов`язковим державним соціальним страхуванням за рахунок страхових внесків громадян, підприємств, установ і організацій, а також бюджетних та інших джерел соціального забезпечення; створенням мережі державних, комунальних, приватних закладів для догляду за непрацездатними. Пенсії, інші види соціальних виплат та допомоги, що є основним джерелом існування, мають забезпечувати рівень життя, не нижчий від прожиткового мінімуму, встановленого законом.

Статтею 8 Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» визначено, що право на отримання пенсій та соціальних послуг мають громадяни України, які застраховані згідно із цим Законом та досягли встановленого цим Законом пенсійного віку чи визнані особами з інвалідністю в установленому законодавством порядку і мають необхідний для призначення відповідного виду пенсії страховий стаж, а в разі смерті цих осіб - члени їхніх сімей, зазначені у статті 36 цього Закону, та інші особи, передбачені цим Законом.

Підозрюваний ОСОБА_5 є пенсіонером і на банківський рахунок НОМЕР_1 ( НОМЕР_2 ), відкритий в АТ КБ «ПриватБанк», здійснюється нарахування його пенсії. Даний рахунок є рахунком зі спеціальним режимом використання. Накладення арешту на грошові кошти, котрі знаходяться на цьому рахунку, позбавить підозрюваного джерела існування, у зв`язку з чим, клопотання слідчого в частині накладення арешту на грошові кошти на рахунку НОМЕР_1 ( НОМЕР_2 ), відкритому в АТ КБ «ПриватБанк», задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання старшого слідчого відділу СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0005046 від 12.12.2024 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.263, ч.5 ст.27, ч.3 ст.368, ч.1 ст.369 КК України, задовольнити частково.

Накласти арешт на грошові кошти, котрі знаходяться на банківських рахунках АТ КБ «Приват Банк» (МФО 305299), відкритих на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_15 , а саме:

- НОМЕР_3 ( НОМЕР_4 )

- НОМЕР_5 ( НОМЕР_6 )

- НОМЕР_7 ( НОМЕР_8 )

- НОМЕР_9 ( НОМЕР_10 )

- НОМЕР_11 ( НОМЕР_12 )

- НОМЕР_13 ( НОМЕР_14 ), заборонивши користування.

Відмовити у задоволенні клопотання про накладення арешту на грошові кошти на рахунку НОМЕР_1 ( НОМЕР_2 ), відкритому в АТ КБ «ПриватБанк» на ім`я ОСОБА_5 .

Виконання ухвали про арешт майна доручити старшому слідчому відділу СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 .

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1