Справа № 199/7717/23
УХВАЛА

11.11.2025 місто Дніпро

Амур-Нижньодніпровський районний суд міста Дніпра у складі:

судді ОСОБА_1 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду кримінальне провадження №0000082 відносно ОСОБА_2 за його обвинуваченням у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України,

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , захисника адвоката ОСОБА_5 , обвинуваченого ОСОБА_2 ,

УСТАНОВИВ:

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_4 заявив клопотання про призначення у даному кримінальному провадженні судової будівельно-технічної експертизи, проведення якої просив доручити експерту Дніпропетровського НДІСЕ Міністерства юстиції України. На вирішення експертизи прокурор просив поставити наступні питання:

1) які фактичні будівельні роботи з «Поточного ремонту (відновлення) окремих елементів об`єктів благоустрою за адресою: вул. Воскресенська в районі будинків № 4-4А за кодом ДК 021:2015:45000000-7 Будівельні роботи та поточний ремонт» виконано ТОВ «БУД МВТ» () відповідно до умов договору № 4 від 15.03.2023;

2) яка різниця між об`ємом фактично виконаних ТОВ «БУД МВТ» () будівельних робіт з «Поточного ремонту (відновлення) окремих елементів об`єктів благоустрою за адресою: вул. Воскресенська в районі будинків № 4-4А за кодом ДК 021:2015:45000000-7 Будівельні роботи та поточний ремонт» і даними, відображеними в Актах прийняття виконаних будівельних робіт, підсумкових відомостях ресурсів та довідках про вартість виконаних робіт, складених на виконання умов договору № 4 від 15.03.2023.

В обґрунтування необхідності призначення судової будівельно-технічної експертизи прокурор послався на зміст обвинувачення ОСОБА_2 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України, а також на положення п. 15 ст. 7, ст. 22, ч. 1 ст. 242, ч. 1 ст. 332 КПК України, що регулюють засади кримінального процесу та визначають умови для призначення експертиз.

У судовому засіданні захисник ОСОБА_5 та обвинувачений ОСОБА_2 заперечували проти задоволення клопотання прокурора.

Суд, вислухавши думки учасників судового провадження, дослідивши матеріали кримінального провадження, вважає клопотання прокурора про призначення судової будівельно-технічної експертизи таким, що не відповідає загальним засадам кримінального судочинства, а отже таким, що не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Як слідує з ч. 1 ст. 93 КПК України збирання доказів здійснюється сторонами кримінального провадження, потерпілим, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у порядку, передбаченому цим Кодексом.

Частиною 2 ст. 93 КПК України визначено, що сторона обвинувачення здійснює збирання доказів шляхом проведення слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій, витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, службових та фізичних осіб речей, документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій та актів перевірок, проведення інших процесуальних дій, передбачених цим Кодексом.

Частиною 1 ст. 223 КПК України визначено, що слідчі (розшукові) дії є діями, спрямованими на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні.

Отже, виходячи з положень ст. 93, 223 КПК України, сторона обвинувачення, на відміну від сторони захисту, здійснює збір доказів під час досудового розслідування.

Відповідно до ч. 1 ст. 283 КПК України особа має право на розгляд обвинувачення проти неї в суді в найкоротший строк або на його припинення шляхом закриття провадження.

Частиною 2 ст. 283 КПК України визначено, що прокурор зобов`язаний у найкоротший строк після повідомлення особі про підозру здійснити одну з таких дій:

1) закрити кримінальне провадження;

2) звернутися до суду з клопотанням про звільнення особи від кримінальної відповідальності;

3) звернутися до суду з обвинувальним актом, клопотанням про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру.

У відповідності до ч. 1 ст. 290 КПК України, визнавши зібрані під час досудового розслідування докази достатніми для складання обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру прокурор або слідчий за його дорученням зобов`язаний повідомити підозрюваному, його захиснику, законному представнику та захиснику особи, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного чи виховного характеру, про завершення досудового розслідування та надання доступу до матеріалів досудового розслідування.

Частиною 1 ст. 332 КПК України передбачено, що під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

Відповідно до ч. 1 ст. 242 КПК України експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.

Частиною 2 ст. 242 КПК України визначено, що слідчий або прокурор зобов`язані забезпечити проведення експертизи щодо:

1) встановлення причин смерті;

2) встановлення тяжкості та характеру тілесних ушкоджень;

3) визначення психічного стану підозрюваного за наявності відомостей, які викликають сумнів щодо його осудності, обмеженої осудності;

4) встановлення віку особи, якщо це необхідно для вирішення питання про можливість притягнення її до кримінальної відповідальності, а іншим способом неможливо отримати ці відомості;

6) визначення розміру матеріальних збитків, якщо потерпілий не може їх визначити та не надав документ, що підтверджує розмір такої шкоди, розміру шкоди немайнового характеру, шкоди довкіллю, заподіяного кримінальним правопорушенням.

З викладеного слідує, що проведення судової будівельно-технічної експертизи не входить до переліку обов`язкових експертиз, які слідчий або прокурор зобов`язані призначити під час досудового розслідування.

У цьому кримінальному провадженні експертні будівельно-технічні дослідження не проводилися та слідчий, прокурор під час досудового розслідування не вважали за необхідне залучати експерта для проведення судової будівельно-технічної експертизи.

Навпаки, визнавши зібрані під час досудового розслідування докази достатніми для складання обвинувального акта, 19.09.2023 слідчий СВ ВП № 1 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області капітан поліції ОСОБА_6 письмово повідомила підозрюваного ОСОБА_2 про завершення досудового розслідування, зазначивши, що зібрані під час розслідування докази є достатніми для складання обвинувального акту, надавши 20.09.2023 підозрюваному доступ до матеріалів досудового розслідування.

У зв`язку із цим слід зазначити, що згідно ч. 2 ст. 332 КПК України, суд має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам незалежно від наявності клопотання, якщо:

1) суду надані кілька висновків експертів, які суперечать один одному, а допит експертів не дав змоги усунути виявлені суперечності;

2) під час судового розгляду виникли підстави, передбачені частиною другою статті 509 цього Кодексу;

3) існують достатні підстави вважати висновок експерта (експертів) необґрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає інші обґрунтовані сумніви в його правильності.

Як зазначено вище сторона обвинувачення під час досудового розслідування не вважала за необхідне призначати судову будівельно-технічну експертизу, а під час судового провадження ані сторона обвинувачення, ані сторона захисту не заявляли про неповноту у зборі доказів, про суттєві суперечності між зібраними доказами, про визнання певних доказів недопустимими. До того ж клопотання прокурора про призначення судової будівельно-технічної експертизи крім посилання на норми КПК України не містить обґрунтування необхідності проведення такої експертизи.

За таких обставин слід звернути увагу на постанову Верховного Суду від 15.04.2025 у справі № 161/13558/19, який зазначив про те, що, направивши до суду обвинувальний акт, сторона обвинувачення тим самим визнала зібрані докази достатніми для доведення винуватості обвинувачених осіб. Сторона захисту не представляла в суді докази, які б спростовувати висновки наданих стороною обвинувачення експертиз. За таких обставин призначення експертизи з метою пошуку нових доказів обвинувачення фактично становить собою додаткове розслідування, що суперечить засадам кримінального процесу.

Заявляючи під час судового провадження клопотання про проведення первісної судової будівельно-технічної експертизи, отже про збір нової доказової бази, яку прокурор зможе використати з метою підтвердження вини ОСОБА_2 у пред`явленому обвинуваченні у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України, прокурор не зазначив про істотні обставини, встановлення або перевірку яких слід здійснити експертним шляхом та не зазначив про причини, з яких така експертиза не була проведена на стадії досудового розслідування.

Відповідно суд вважає необхідним відмовити в задоволенні клопотання прокурора, оскільки він не довів, що судова будівельно-технічна експертиза, про призначення якої він просить, не могла бути проведена під час досудового розслідування.

Керуючись ст. 332, 350, 369, 371, 372 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання прокурора ОСОБА_4 про призначення у кримінальному провадженні № 0000082 відносно ОСОБА_2 за його обвинуваченням у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України, судової будівельно-технічної експертизи.

Ухвала набирає чинності негайно та оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_1