Справа № 405/2068/25
провадження № 1-кс/405/3250/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25.12.2025 м. Кропивницький

слідчий суддя Подільського районного суду міста Кропивницького ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Кропивницькому клопотання старшого слідчого відділу розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого управління Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області ОСОБА_6 , у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002785 від 04.10.2023 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190 та ч. 4 ст. 358 КК України про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Кіровограда, громадянину України, українцю, одруженому, маючому на утриманні двох малолітніх дітей, працюючому на посаді заступника директора ТОВ Дізаіїр, зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючому за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимому,

ВСТАНОВИВ:

старший слідчий відділу розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості СУ ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_6 , звернувся з даним клопотанням до слідчого судді Подільського районного суду міста Кропивницького, відповідно до якого посилаючись на обставини кримінального провадження, вказуючи на обґрунтованість підозри та наявність передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України ризиків, просив застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Прокурор у судовому засіданні надав пояснення, згідно з якими клопотання підтримав та просив задовольнити.

Захисник та підозрюваний надали суду пояснення, відповідно до яких просили відмовити в задоволені клопотання слідчого, вказали на необґрунтованість висунутої підозри та недоведеність ризиків, на які посилалися слідчий у клопотанні та прокурор у судовій промові.

Заслухавши сторін та дослідивши матеріали клопотання слідчий суддя прийшов до наступних висновків.

Встановлено, що у провадженні відділу розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого управління ГУНП в Кіровоградській області перебуває кримінальне провадження № 0002785 від 04.10.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190 та ч. 4 ст. 358 КК України, відповідно до якого у невстановлений досудовим розслідуванням час, але не пізніше 17.08.2023 у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та у невстановлених на даний час осіб виник злочинний умисел на заволодіння чужим майном шляхом обману, а саме квартирою за адресою: АДРЕСА_3 , за місцем реєстрації та проживання ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який відповідно до свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 помер ІНФОРМАЦІЯ_4 .

Так, ОСОБА_4 , ОСОБА_7 , за невстановлених досудовим розслідуванням обставин, діючи за попередньою змовою між собою та з іншими невстановленими на даний час особами, дізналася про факт смерті ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3 , право власності на яку за ОСОБА_8 та іншими спадкоємцями не було зареєстровано.

В подальшому, ОСОБА_4 , ОСОБА_7 , вступили у злочину змову між собою та з невстановленими на даний час досудовим розслідуванням особами та реалізуючи спільний злочинний умисел на заволодіння чужим майном, шляхом обману, діючи в умовах воєнного стану в Україні, не пізніше 17.08.2023 року, більш точного часу досудовим розслідуванням не встановлено, переслідуючи корисливий мотив та мету незаконного збагачення, з метою підтвердження законності отримання права власності на квартиру АДРЕСА_4 отримали від невстановлених на даний час осіб, підроблені документи, а саме:

- свідоцтво про право власності на житло № НОМЕР_2 від 29.04.2002, яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 , видане Кіровоградською міською радою народних депутатів громадянці ОСОБА_9 ;

- реєстраційне посвідчення ОКП «КООБТІ» від 29.04.2002, яке посвідчує, що квартира АДРЕСА_4 зареєстрована за ОСОБА_9 , що записано у реєстрову книгу №137 за реєстровим № 46667;

- архівну довідку ОКП «КООБТІ» від 23.05.2023 видана громадянці ОСОБА_10 про те, що право власності на квартиру АДРЕСА_4 станом на 01.01.2013 зареєстровано за ОСОБА_9 .

В подальшому, ОСОБА_4 , ОСОБА_7 , продовжуючи реалізацію спільного із невстановленими на даний час досудовим розслідуванням особами злочинного умислу на заволодіння чужим майном шляхом обману, діючи в умовах воєнного стану в Україні, переслідуючи корисливий мотив та мету незаконного збагачення, 17.08.2023 прибули до офісу приватного нотаріуса Кропивницького районного нотаріального округу Кіровоградської області ОСОБА_11 , розташованого за адресою: АДРЕСА_5 , де надали завідомо підроблені документи, а саме:

- свідоцтво про право власності на житло № НОМЕР_2 від 29.04.2002, яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 , видане Кіровоградською міською радою народних депутатів громадянці ОСОБА_9 ;

- реєстраційне посвідчення ОКП «КООБТІ» від 29.04.2002, яке посвідчує, що квартира АДРЕСА_4 зареєстрована за ОСОБА_9 , що записано у реєстрову книгу №137 за реєстровим № 46667;

- архівну довідку ОКП «КООБТІ» від 23.05.2023 видана громадянці ОСОБА_10 про те, що право власності на квартиру АДРЕСА_4 станом на 01.01.2013 зареєстровано за ОСОБА_9 .

Усвідомлюючи те, що у вищевказаних документах містились завідомо неправдиві відомості, а саме підроблені підписи директора обласного комунального підприємства «Кіровоградське обласне об`єднане бюро технічної інвентаризації» ОСОБА_12 , та підроблене свідоцтво, яке не видавалось Кіровоградською міською радою, продовжуючи реалізацію спільного злочинного умислу, 17.08.2023 ОСОБА_7 , діючи за попередньою змовою з ОСОБА_4 та іншими на даний час невстановленими особами, перебуваючи в приміщенні офісу приватного нотаріуса ОСОБА_11 , що розташований за адресою: АДРЕСА_5 , надала вищевказані документи приватному нотаріусу Кропивницького районного нотаріального округу Кіровоградської області ОСОБА_11 , як підтвердження її права власності на зазначене майно, переслідуючи корисливу мету, а саме завершити вчинення кримінального правопорушення, шляхом посвідчення та реєстрації укладення договору купівлі продажу квартири АДРЕСА_4 .

В подальшому, приватний нотаріус Кропивницького районного нотаріального округу Кіровоградської області ОСОБА_11 , будучи обманутою ОСОБА_4 та ОСОБА_7 , не знаючи про їх злочинні наміри та про те, що надані останніми документи, а саме: свідоцтво про право власності на житло № НОМЕР_2 від 29.04.2022, реєстраційне посвідчення ОКП «КООБТІ» від 29.04.2002, архівна довідка ОКП «КООБТІ» від 23.05.2023 є підробленими, посвідчила та зареєструвала укладений договір купівлі-продажу від 17.08.2023 № 793 квартири АДРЕСА_4 , між ОСОБА_7 та ОСОБА_13 .

Надання ОСОБА_7 нотаріусу Кропивницького районного нотаріального округу Кіровоградської області ОСОБА_11 завідомо підроблених вищезазначених документів, стали підставою для проведення приватним нотаріусом посвідчення та державної реєстрації договору купівлі-продажу від 17.08.2023 № 793 щодо квартири АДРЕСА_4 та в подальшому незаконного продажу її новому власнику ОСОБА_13 .

Таким чином, ОСОБА_4 , ОСОБА_7 , шляхом обману, заволоділи квартирою АДРЕСА_4 , вартість якої згідно з висновком судової оціночно - будівельної експертизи №3727/23-27 від 31.01.2024 складає 667 647,00 грн (шістсот шістдесят сім тисяч шістсот сорок сім гривень), що у 497 разів перевищує неоподаткований мінімум доходів громадян на час вчинення злочину, яка у подальшому, у відповідності до статті 1277 Цивільного кодексу України, мала бути визнаною відумерлою спадщиною та передана у власність територіальної громади м. Кропивницького.

Крім того, ОСОБА_4 , ОСОБА_7 не пізніше 17.08.2023 року, більш точного часу досудовим розслідуванням не встановлено, переслідуючи корисливий мотив та мету незаконного збагачення, з метою підтвердження законності отримання права власності на квартиру АДРЕСА_4 отримали від невстановлених на даний час осіб підроблені документи, а саме:

- свідоцтво про право власності на житло № НОМЕР_2 від 29.04.2002, яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 , видане Кіровоградською міською радою народних депутатів громадянці ОСОБА_9 ;

- реєстраційне посвідчення ОКП «КООБТІ» від 29.04.2002, яке посвідчує, що квартира АДРЕСА_4 зареєстрована за ОСОБА_9 , що записано у реєстрову книгу №137 за реєстровим № 46667;

- архівну довідку ОКП «КООБТІ» від 23.05.2023 видана громадянці ОСОБА_10 про те, що право власності на квартиру АДРЕСА_4 станом на 01.01.2013 зареєстровано за ОСОБА_9 .

В подальшому, ОСОБА_4 та ОСОБА_7 , продовжуючи реалізацію злочинного умислу на заволодіння чужим майном шляхом обману, діючи в умовах воєнного стану в Україні, переслідуючи корисливий мотив та мету незаконного збагачення, 17.08.2023 прибули до офісу приватного нотаріуса Кропивницького районного нотаріального округу Кіровоградської області ОСОБА_11 , розташованого за адресою: АДРЕСА_5 , де використали завідомо підроблені документи, а саме:

- свідоцтво про право власності на житло № НОМЕР_2 від 29.04.2002, яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 , видане Кіровоградською міською радою народних депутатів громадянці ОСОБА_9 ;

- реєстраційне посвідчення ОКП «КООБТІ» від 29.04.2002, яке посвідчує, що квартира АДРЕСА_4 зареєстрована за ОСОБА_9 , що записано у реєстрову книгу №137 за реєстровим № 46667;

- архівну довідку ОКП «КООБТІ» від 23.05.2023 видана громадянці ОСОБА_10 про те, що право власності на квартиру АДРЕСА_4 станом на 01.01.2013 зареєстровано за ОСОБА_9 з метою заволодіння чужим майном, а саме: квартирою АДРЕСА_4 та які стали підставою для проведення приватним нотаріусом Кропивницького районного нотаріального округу Кіровоградської області ОСОБА_11 , нотаріального посвідчення та реєстрації договору купівлі- продажу від 17.08.2023 на вищевказану квартиру.

Відтак, усвідомлюючи те, що у вищевказаних документах містились завідомо неправдиві відомості, а саме підроблені підписи директора обласного комунального підприємства «Кіровоградське обласне об`єднане бюро технічної інвентаризації» ОСОБА_12 , та підроблене свідоцтво, яке не видавалось Кіровоградською міською радою, продовжуючи реалізацію спільного злочинного умислу, 17.08.2023 ОСОБА_7 , діючи за попередньою змовою з ОСОБА_4 та іншими на даний час невстановленими особами, перебуваючи в приміщенні офісу приватного нотаріуса ОСОБА_11 , що розташований за адресою: АДРЕСА_5 , надала вищевказані документи приватному нотаріусу Кропивницького районного нотаріального округу Кіровоградської області ОСОБА_11 , як підтвердження її права власності на зазначене майно, переслідуючи корисливу мету, а саме завершити вчинення кримінального правопорушення, шляхом посвідчення та реєстрації укладення договору купівлі продажу квартири АДРЕСА_4 .

На підставі наданих ОСОБА_7 приватному нотаріусу Кропивницького районного нотаріального округу Кіровоградської області ОСОБА_11 завідомо підроблених вищезазначених документів, приватним нотаріусом проведено посвідчення та державну реєстрацію договору купівлі-продажу від 17.08.2023 № 793 щодо квартири АДРЕСА_4 новому власнику ОСОБА_13 .

Таким чином, встановлена достатність доказів для підозри ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, а саме у заволодінні чужим майно шляхом обману (шахрайство), вчинене за попередньою змовою групою осіб, в умовах воєнного стану, у великих розмірах, та у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.358 КК України, а саме у використанні завідомо підробленого документа.

23.12.2025 ОСОБА_4 вручене письмове повідомлення про підозру у вчиненні вищевказаних кримінальних правопорушень.

22.12.2025 ухвалою слідчого судді продовжений строк досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні до 4-х місяців, тобто до 24.02.2026.

Щодо обґрунтованості підозри:

Термін «обґрунтована підозра», згідно практики Європейського суду з прав людини ( надалі ЄСПЛ) у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011, означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення.

ЄСПЛ не вимагає, щоб на момент обрання запобіжного заходу у органу досудового розслідування були чіткі докази винуватості особи, яку повідомлено про підозру, розумна підозра передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990).

У справі «Феррарі-Браво проти Італії» від 14.03.1984 ЄСПЛ вказав, що комісія наголошує, що питання про те, що арешт або тримання під вартою до суду є виправданими тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, ставити не можна це питання, оскільки це є завданням попереднього розслідування, сприяти якому має й тримання під вартою.

Отже, обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні зазначеного вище кримінального правопорушення підтверджується зібраними під час проведення досудового розслідування по кримінальному провадженню доказами, а саме:

1. протоколами огляду документів, які вилучені за результатами проведення тимчасових доступів та проведення судового засідання за участю підозрюваної ОСОБА_10 ;

2. протоколом допиту представника потерпілого та свідків ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_12 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 ;

3. протоколами тимчасових доступів до документів, речовими доказами, результатами проведення судових почеркознавчих експертиз;

4. результатами проведення судової оціночно-будівельної експертизи;

5. витребуваною інформацією від підприємств, установ та організацій щодо квартири АДРЕСА_4 та особи, яка проживала за вказаною адресою, а саме ОСОБА_8 .

Отже, у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190 та ч. 4 ст. 358 КК України обґрунтовано підозрюється ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець міста Кіровоград Кіровоградської області.

Щодо ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України:

слідчим суддею, беручи до уваги наявність вищезазначених вагомих доказів обґрунтованості підозри, обставин вчинення злочину, його тяжкості, міри покарання, а також особи підозрюваного було встановлено наявність такого ризику:

- п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України можливість переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду шляхом залишення меж України, маючи при цьому всі можливості та засоби, тому в будь-який час має можливість залишити межі України перетнувши державний кордон. Усвідомлюючи тяжкість кримінального правопорушення та розуміючи міру покарання, яка може бути застосована, у разі ухвалення обвинувального вироку, підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду.

Враховуючи викладене, спроби підозрюваного будь-яким чином ухилитися від слідства та перешкодити досудовому розслідуванню є дуже ймовірними.

У наведені способи підозрюваний також матиме можливість перешкоджати кримінальному провадженню та затягувати хід досудового розслідування.

- п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України незаконно впливати на свідків, іншого підозрюваного у цьому кримінальному провадженні.

Встановлення об`єктивних обставин вчинення кримінального правопорушення, можливе в тому числі шляхом проведення допитів свідків. Таким чином, слідчий суддя вважає, що є достатньо підстав вважати, що для мінімізації негативних наслідків для себе, підозрюваний, використовуючи вплив на учасників кримінального провадження з метою зміни їх показів або перешкоджання безпосереднього дослідження судом їх показів як це передбачено ст. 23 КПК України, має можливість незаконно впливати на свідків, інших підозрюваного.

Практика ЄСПЛ послідовна в підкреслюванні початку розслідування як етапу, коли цей ризик перешкоджання досудовому розслідування або впливу на свідків чи потерпілих може виправдовувати тримання під вартою. Цей підхід випливає з припущення, що розслідування власне і призначене для того, щоб зібрати та зберегти докази. В §35 рішення ЄСПЛ від 26.01.93 у справі «W.v.Switzerland» сформульовано правову позицію, що згодом потреби розслідування недостатньо виправдовують тримання підозрюваного під вартою: зазвичай цей ризик зменшується тою мірою, як просувається розслідування, збираються свідчення та здійснюється перевірка. Наразі стадія збору доказів, встановлення дійсних обставин кримінального правопорушення ще триває, що виправдовує використання найсуворішого запобіжного заходу з метою унеможливлення незаконного впливу підозрюваного на хід кримінального провадження у його «вразливій» стадії.

Крім цього, зважаючи на те, що вільно пересуваючись в межах України підозрюваний перебуваючи на волі, може здійснювати психологічний тиск на учасників даного кримінального провадження.

Наведені обставини свідчать про можливість незаконного впливу на свідків та інших учасників кримінального провадження, шляхом застосування до останніх методів залякування, методів фізичного та морального впливу, тобто може вчинити інші злочини.

Інші ризики слідчим суддею не встановлені.

Відповідно до ч. та 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Заходами забезпечення кримінального провадження, зокрема є запобіжні заходи.

Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу (ч. 1 ст. 183 КПК України).

У відповідності до п.3, 5 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину; до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Крім того, відповідно до ч.1 ст. 178 ККПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини .

Отже, слідчим суддею відзначається, що застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою за вказаних обставин справи, серйозністю висунутої проти нього підозри, з урахуванням встановлених ризиків, характеризуючих даних на підозрюваного, на думку слідчого судді, не є надмірним та таким, що принижує його гідність у розумінні Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а тому усі наведені обставини у їх сукупності, не дають достатніх підстав застосувати відносно нього більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою, в межах строку досудового розслідування.

Слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті (ч.3 ст. 183 КПК України).

В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України «Про державний бюджет на 2025 рік» установлено, що прожитковий мінімум для працездатних осіб становить з 1 січня 2025 року на одну особу працездатного віку в розрахунку на місяць 3028 грн.

Отже, беручи до уваги висунуту ОСОБА_4 підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190 та ч. 4 ст. 358 КК України, беручи до уваги сімейний та майновий стан підозрюваного, слідчий суддя вважає потрібним визначити заставу у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 242 240 грн., що буде достатнім для забезпечення виконання ОСОБА_4 обов`язків, передбачених КПК України.

Таким чином, беручи зважаючи на обставини кримінального провадження, характеризуючі дані на підозрюваного, враховуючи тяжкість кримінального правопорушення, стан його здоров`я, сімейний та матеріальний стан, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання слідчого підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст.176-197, 309, 376 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

клопотання слідчого задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід тримання під вартою строком з 10.42 год. 25.12.2025 до 10.42 год. 22.02.2026 року.

Визначити розмір застави у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 242 240 грн., які необхідно внести на депозитний рахунок: отримувач: ТУ ДСА України в Кіровоградській області; МФО 820172 ; рахунок UA 5002505. Призначення платежу: забезпечення виконання рішення згідно статті 182 КПК України по справі № 0002785 від 04.10.2023 року.

При внесенні визначеної суми застави ОСОБА_4 - з-під варти звільнити.

У разі внесення застави, покласти на ОСОБА_4 , в строк до 22.02.2026 року наступні обов`язки:

1) прибувати до слідчого у кримінальному провадженні, прокурора у кримінальному провадженні та слідчого судді, суду за першою вимогою;

2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

4) утримуватися від спілкування зі свідками, іншою підозрюваною у кримінальному провадженні, за винятком проведення за їх участі слідчих дій;

5) здати на зберігання до відповідного територіального органу Центрально-південного міжрегіонального управління Державної міграційної служби паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити ОСОБА_4 , що відповідно до ч. ч. 8, 9 ст. 182 КПК України у разі, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Питання про звернення застави в дохід держави вирішується слідчим суддею, судом за клопотанням прокурора або за власною ініціативою суду в судовому засіданні за участю підозрюваного, обвинуваченого, заставодавця, в порядку, передбаченому для розгляду клопотань про обрання запобіжного заходу. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч.7 ст.194 КПК України.

Строк дії ухвали визначити до 10.42 год. 22.02.2026 року

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 взяти під варту в залі суду негайно.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_21