У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 листопада 2025 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в особі головуючого судді ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгороді клопотання Приватного підприємства «РОТОР» про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0000155 від 21.04.2021 року, -

В С Т А Н О В И В:

14 листопада 2025 року ПП «РОТОР» звернулося до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із клопотанням про скасування арешту майна за яким просить: скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 20.10.2023 у справі № 308/5063/23, провадження № 1кс/308/4798/23 в частині накладення арешту шляхом заборони на користування, розпорядження та відчуження нерухомим майном за реєстраційним номером 101, до складових частин якого належать будівля корпусу літ. Ш загальною площею 823,2 кв.м, якій присвоєно адресу: м. Ужгород, вул. Миколи Боб`яка, 15, та яке перебуває у власності ПП «РОТОР» код в .

Клопотання обґрунтоване тим, що ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 20.10.2023, склад суду: слідчий суддя ОСОБА_3 , у справі № 308/5063/23, провадження №1-кс/308/4798/23 накладено, серед іншого, арешт у вигляді заборони на користування, розпорядження та відчуження нерухомого майна за реєстраційним номером 101, до складових частин якого належать будівля корпусу літ.Ш загальною площею 823,2 кв.м, якій присвоєно адресу АДРЕСА_1 та яке перебуває у власності ПП «РОТОР» код в .

Представник зазначає, що вищевказаний арешт на належне ПП «РОТОР» нерухоме майно був накладений як вид забезпечення кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000155 від 21.04.2021, розпочатого за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 365-2 КК України (зловживання повноваженнями особами, які надають публічні послуги) за повідомленням про неправомірне переоформлення права власності на нерухоме майно від ПАТ «Модуль -М» на ПП «Ротор» приватним нотаріусом ОСОБА_4 . В подальшому вказане кримінальне провадження було об`єднане з іншими кримінальними провадженнями в кримінальне провадження за номером 0000176 від 13.12.2019.

Станом на момент звернення з даним клопотанням ПП «РОТОР» є власником нерухомого майна, реєстраційним номером 101, до складових частин якого належать будівля корпусу літ.Ш загальною площею 823,2 кв.м, що знаходиться за адресою: м. Ужгород, вул. Миколи Бобяка, 15, що підтверджується інформацією, яка міститься в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно.

Постановою начальника відділення розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності слідчого відділу Ужгородського районного управління поліції у Закарпатській області майора поліцій ОСОБА_5 від 20 вересня 2025 року прийнято рішення про закриття кримінального провадження №0000176 від 13.12.2019 на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України, у зв`язку з відсутністю ознак кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України.

Вважає, що вищевказане судове рішення підлягає скасуванню, оскільки відпали підстави для застосування заходу забезпечення кримінального провадження у виді арешту майна заявника, а відтак просить слідчого суддю скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 20.10.2023 у справі №308/5063/23, провадження №1 кс/308/4798/23 в частині накладення арешту шляхом заборони на користування, розпорядження та відчуження нерухомим майном за реєстраційним номером 101, до складових частин якого належать будівля корпусу літ.Ш загальною площею 823,2 кв.м, якій присвоєно адресу м. Ужгород, вул. Миколи Бобяка, 15 та яке перебуває у власності ПП «РОТОР».

Власник майна у судове засідання не з`явився, проте про час і місце розгляду клопотання був повідомлений належним чином.

Представник власника майна адвокат ОСОБА_6 у судове засідання не з`явилась, проте про час і місце розгляду клопотання була повідомлена належним чином.

Дослідивши клопотання та матеріали подані до нього суд прийшов до наступних висновків.

Як встановлено судом, за ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 20.10.2023 року у справі № 308/5063/23 (провадження № 1-кс/308/4798/23) був накладений, серед іншого, арешт у вигляді заборони на користування, розпорядження та відчуження нерухомого майна за реєстраційним номером 101, до складових частин якого належать будівля корпусу літ. Ш загальною площею 823,2 кв.м, якій присвоєно адресу м. Ужгород, вул. Миколи Бобяка, 15 та яке перебуває у власності ПП «РОТОР» код в .

За постановою начальника відділення розслідування злочинів у сфері господарської та службової діяльності слідчого відділу Ужгородського районного управління поліції у Закарпатській області майора поліції ОСОБА_5 від 20 вересня 2025 року було прийняте рішення про закриття кримінального провадження № 0000176 від 13.12.2019 року на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України, у зв`язку з відсутністю ознак кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 1 ст. 191, ч.ч. 1, 2 ст. 364, ч. 1 ст. 366, ч.ч. 1, 3 ст. 365-2 КК України.

Як зазначено у ч. 9 ст. 100 КПК України у разі закриття кримінального провадження слідчим або прокурором питання про спеціальну конфіскацію та долю речових доказів і документів вирішується ухвалою суду на підставі відповідного клопотання, яке розглядається згідно із статтями 171-174 цього Кодексу.

Відповідно до положень ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Власник майна по суті вважає, що підстави для подальшого існування арешту майна відпали, а питання про скасування вищезазначеного арешту ні слідчим ні прокурором вирішено не було.

Частини 3 та 4 ст. 174 КПК регулюють порядок вирішення питання про скасування арешту майна у двох випадках: судом за наслідками розгляду кримінального провадження та прокурором одночасно з винесенням ним постанови про закриття кримінального провадження.

Разом із тим, за приписами частини 4, якою доповнено ст. 132 КПК Законом України «Про внесення змін до Кримінального та Кримінального процесуального кодексів України щодо закриття кримінального провадження у зв`язку з втратою чинності законом, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння» № 2810-IX від 01 грудня 2022 року (набрав чинності 29 грудня цього ж року), ухвала слідчого судді або суду про застосування заходів забезпечення кримінального провадження припиняє свою дію після закінчення строку її дії, скасування запобіжного заходу, ухвалення виправдувального вироку чи закриття кримінального провадження в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Після закриття кримінального провадження втручання у сферу приватних інтересів (арешт майна) фактично набуває свавільного характеру, з огляду на що приписи ч. 4 ст. 132 КПК є дієвим засобом реалізації положень ст. 3 Конституції України, ст. 13 Конвенції задля усунення порушення прав власника або володільця майна.

Приписи ч. 4 ст. 132 КПК є нормою, за якою в КПК встановлено порядок припинення арешту майна після закриття кримінального провадження, застосування якої у взаємозв`язку із положеннями ч. 1 ст. 170 цього Кодексу скасовує обмеження, застосовані під час досудового розслідування.

Імперативні приписи ч. 4 ст. 132 КПК вимагають поводження з вказаним вище майном з боку прокурора, органу досудового розслідування, державної влади чи місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб та інших суб`єктів суспільних відносин як таким, що не є арештованим в порядку, передбаченому КПК. За відсутності інших законних підстав, позбавлення права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, стосовно якого арешт припинив свою дію, є протиправним і тягне відповідальність, передбачену законом.

Отже, у разі закриття кримінального провадження постановою слідчого або прокурора, ухвала слідчого судді про накладення арешту на майно (речові докази) припиняє свою дію, з огляду на що припиняє свою дію і застосоване слідчим суддею позбавлення права на відчуження, розпорядження та/або користування відповідним майном. Після закриття кримінального провадження в порядку, передбаченому законом слідчим, речовий доказ перебуває у володінні органу досудового розслідування за відсутності процесуального рішення про арешт майна.

Кримінальний процесуальний кодекс України як кримінальне процесуальне законодавство є систематизованим зведенням кримінальних процесуальних норм, які регулюють порядок досудового розслідування та судового провадження.

У Рішенні від 3 жовтня 1997 року № 4-зп Конституційний Суд України виходив із того, що загальновизнаним є те, що з прийняттям нового акта, якщо інше не передбачено самим цим актом, автоматично скасовується однопредметний акт, який діяв у часі раніше, тобто діє правило «lex posterior derogat priori» «наступний закон скасовує попередній». Таким чином, повноважний орган конституційної юрисдикції визначив порядок подолання правових колізій шляхом застосування принципу, відповідно до якого новий закон скасовує положення закону, прийнятого раніше, якщо обидва ці закони регулюють аналогічні види правовідносин та містять суперечливі між собою положення.

Принцип верховенства права вимагає суддівської дії у ситуаціях, коли співіснують суперечливі норми одного ієрархічного рівня. У таких ситуаціях до судів різних видів юрисдикції висунуто вимогу застосовувати класичні для юридичної практики формули (принципи): «закон пізніший має перевагу над давнішим» (lex posterior derogat priori) «закон спеціальний має перевагу над загальним» (lex specialis derogat generali) «закон загальний пізніший не має переваги над спеціальним давнішим» (lex posterior generalis non derogat priori speciali). В Рішенні від 18 червня 2020 року № 5-р(II)/2020 Конституційний Суд України зазначив, що якщо суд не застосовує цих формул (принципів) за обставин, що вимагають від нього їх застосування, то принцип верховенства права втрачає свою дієвість. Імператив надання дієвості принципові верховенства права вимагає одночасного застосування всіх трьох класичних формул.

Аналогічна правова позиція булла викладена у постанові Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 15.04.2024 року у справі № 554/2506/22 (провадження № 51-4350кмо23).

У цій справі 20 вересня 2025 року кримінальне провадження було закрите у зв`язку з відсутністю складу кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 1 ст. 191, ч.ч. 1, 2 ст.364, ч.1 ст.366, ч.ч. 1, 3 ст. 365-2 КК України на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України, відтак в силу ч. 4 ст. 132 КПК України припинила свою дію ухвала слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 20.10.2023 року у справі № 308/5063/23, провадження 1-кс/308/4798/23 за якою було накладено серед іншого, арешт у вигляді заборони на користування, розпорядження та відчуження нерухомого майна за реєстраційним номером 101, до складових частин якого належать будівля корпусу літ.Ш загальною площею 823,2 кв.м, якій присвоєно адресу м. Ужгород, вул. Миколи Бобяка, 15 та яке перебуває у власності ПП «РОТОР» код в .

З огляду на викладене в силу прямої вказівки Закону відсутні заходи забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту на майно у цьому кримінальному провадженні та, відповідно, необхідність у їх скасуванні, тому слід відмовити повністю у задоволенні клопотання.

Керуючись ст. ст. 100, 132, 174, 369 372, 392, 395 КПК України, -

П О С Т А Н О В И В:

Відмовити повністю у задоволенні клопотання Приватного підприємства «РОТОР» про скасування арешту майна.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду через Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області протягом семи днів з дня її оголошення.

Суддя Ужгородського міськрайонного суду

Закарпатської області ОСОБА_1