№ провадження 1-кп/646/562/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 жовтня 2025 року м. Харків

Основ`янський районний суд міста Харкова

у складі: головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченої ОСОБА_4 ,

захисника адвоката ОСОБА_5 ,

потерпілих ОСОБА_6 , ОСОБА_7

представника потерпілої ОСОБА_8 адвокат ОСОБА_9 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі судових засідань в м. Харкові обвинувальний акт по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000969 від 17.08.2024 за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286-1 КК України, -

встановив:

В провадженні Основ`янського районного суд міста Харкова знаходиться на розгляді обвинувальний акт по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000969 від 17.08.2024 за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 286-1 КК України.

Під час судового засідання прокурор звернувся з клопотання про зміну запобіжного заходу обвинуваченій із застави на тримання під вартою. В обґрунтування клопотання прокурор вказував на існування ризиків переховування від суду, також зазначав що будь-яких заборон у перетині кордону у обвинуваченої немає, оскільки закордонний паспорт не вилучався. Крім того, обвинуваченою не вчиняється будь-яких дій, що спрямовані на відшкодування шкоди потерпілим.

Потерпілі та їх представник підтримали клопотання прокурора та просили його задовольнити.

Обвинувачена та її захисник в судовому засіданні заперечували проти задоволення клопотання за його безпідставністю та необґрунтованістю.

Розглянувши доводи клопотання прокурора, вислухавши думку учасників кримінального провадження, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Судовим розглядом встановлено, що ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 19.08.2024 стосовно підозрюваної ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою, строком до 14.10.2024, без визначенням розміру застави. Під час розгляду питання про застосування до підозрюваної ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою слідчим суддею встановлено існування ризиків, передбачених п.п. 1, 3 ст. 177 КПК України.

Ухвалою суду від 14.10.2024 клопотання прокурора задоволено.

Продовжено строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно обвинуваченої ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на 60 днів, тобто до 12 грудня 2024 року включно.

Визначено обвинуваченій ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 розмір застави, як запобіжного заходу достатнього для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України, в розмірі 34 (тридцяти чотирьох) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 102 952 (сто дві тисячі дев`ятсот п`ятдесят дві) гривні 00 копійок.

Вирішення під час судового розгляду питання щодо зміни запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Під час судового провадження в кримінальному провадженні запобіжні заходи застосовуються судом за клопотанням прокурора.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри, обвинувачення у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, які істотно вплинуть на розгляд справи.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (ч. 1 ст. 177 КПК України).

Одним із видів запобіжних заходів в кримінальному провадженні є застава, яка може застосуватись до особи підозрюваного або обвинуваченого як самостійний запобіжний захід, так і альтернативний триманню під вартою у визначених кримінальним процесуальним законом випадках (ст.182, ч.ч.3, 4 ст.183 КПК).

Застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у дохід держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді чи суду.

Відповідно до ст. 182 Кримінального процесуального Кодексу України, застава може бути внесена як самим підозрюваним, обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою, тобто заставодавцем.

Так, частинами 1-3 ст. 182КПК України передбачено, що застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 КПК України.

Застава може бути внесена як самим підозрюваним, обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).

Згідно із ч. 6ст. 182 КПК України з моменту звільнення підозрюваного, обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної слідчим суддею, судом в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, підозрюваний, обвинувачений, заставодавець зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Водночас, чинні положення кримінального процесуального закону не визначають конкретного строку дії запобіжного заходу у виді застави, отже застава, як запобіжний захід діє до завершення кримінального провадження відносно особи.

При цьому, з аналізу положень ч. 3 ст. 182 КПК України, вбачається, що на підозрюваного, обвинуваченого при застосування запобіжного заходу у виді застави автоматично в обов`язковому порядку покладаються обов`язки із забезпечення його належної процесуальної поведінки та його явки за викликом.

Частиною 11ст. 182 КПК України передбачено, що застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Порядок зміни запобіжних заходів врегульовано статтями 200, 201 КПК, поряд з цим щодо окремих видів запобіжних заходів закон передбачає спеціальні умови для їх зміни.

Так, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо підозрюваний, обвинувачений порушив покладені на нього ухвалою про застосування запобіжного заходу у вигляді застави обов`язки, вирішується питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу в вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу (ч.ч. 8, 10 ст.182 КПК). При порушенні умов такого запобіжного заходу як застава процедура його застосування включає також застосування заходів кримінально-процесуальної відповідальності. Так, у разі порушення умов застави вона звертається в дохід держави, відповідне питання вирішується слідчим суддею, судом за клопотанням прокурора або за власною ініціативою в порядку, передбаченому для розгляду клопотань про обрання запобіжного заходу (ч.9 ст.182 КПК).

Суд зауважує, що наразі у вказаному кримінальному провадженні до обвинуваченої ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у виді застави.

Згідно ухвали суду від 14.10.2024 термін дії обов`язків, покладених судом, у порядку ст. ч. 5, 7 ст. 194 КПК України, у разі внесення застави визначено до 12 грудня 2024 року.

З клопотанням про продовження строку дії обов`язків сторона обвинувачення до суду не зверталася.

Станом на день розгляду клопотання прокурора про зміну запобіжного заходу, судове провадження відносно обвинуваченої перебуває на стадії судового розгляду і остаточне рішення судом ще не прийнято, факт неявки на виклик суду без поважних причин обвинуваченою не встановлено, порушення інших обов`язків, покладених на обвинувачену судом в межах строку їх дії також відсутні, тому у суду також відсутні підстави вирішувати питання звернення застави в дохід держави та зміни запобіжного заходу на більш суворий.

Враховуючи вищевикладене, суд констатує, що клопотання про зміну запобіжного заходу на більш суворий є необґрунтованим та таким, що не підлягає задоволенню.

Приймаючи таке рішення суд наголошує, що внесення застави як альтернативи триманню під вартою обвинуваченого є добровільним вчинком заставодавця. Вносячи заставу за ОСОБА_4 заставодаваць висловив своє добровільне волевиявлення на внесення такої суми застави та згоду нести матеріальну відповідальність за дії обвинуваченої, так і ризики втрати суми застави, в разі порушення покладених на обвинувачену обов`язків і, як наслідок звернення застави в дохід держави. При цьому в разі відсутності підстав для звернення застави в дохід держави та належного виконання обвинуваченою обов`язків, заставодавець вправі розраховувати на повернення застави, як заходу забезпечення під час судового розгляду.

Керуючись ст.ст.8,9, 182, 369-372,376 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання прокурора ОСОБА_3 про зміну запобіжного заходу - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду, протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала суду якщо її не буде скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Суддя: ОСОБА_1