Справа № 991/9836/25
Провадження 1-кс/991/9926/25
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 вересня 2025 року м.Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , підозрюваного ОСОБА_3 , захисників ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , прокурора ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання захисника підозрюваного ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу, застосованого до підозрюваного ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000585 від 15.07.2019,

В С Т А Н О В И В:

До Вищого антикорупційного суду надійшло клопотання захисника підозрюваного ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу, застосованого до підозрюваного ОСОБА_3 (далі - Клопотання) у кримінальному провадженні № 0000131 від 22.03.2024 (далі - Кримінальне провадження), у якому захисник просить:

1) змінити застосований до ОСОБА_3 запобіжний захід у вигляді застави шляхом зменшення розміру застави з 4 239 200 грн до 1 930 300 грн.;

2) суму застави у розмірі 2 300 000 грн повернути заставодавцю ОСОБА_7 .

Клопотання мотивовано тим, що у межах Кримінального провадження ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 09.06.2025 до ОСОБА_3 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою та визначено заставу у розмірі 4 239 200 грн. Частково визначену суму застави (2 300 000 грн) було внесено ОСОБА_7 , з яким після звільнення ОСОБА_3 з-під варти (тобто після фактичного внесення застави) укладено договір позики, щоб належним чином оформити договірні відносини. Разом з тим, вказаним договором передбачено обов`язок позичальника повернути позикодавцеві визначену договором суму позики до 11.07.2025. Однак, оскільки родина ОСОБА_3 не має постійного джерела доходу та змушена жити на заощадження, то у нього немає можливості повернути ОСОБА_7 позичену у нього суму (2 300 000 грн). Таким чином, визначений розмір застави є непомірним для ОСОБА_3 , так як не відповідає його майновому стану. Крім того, досудове розслідування Кримінального провадження завершено, стороні захисту надано доступ до матеріалів досудового розслідування у порядку ст. 290 КПК України. Разом з тим, ризики, які стали підставою для застосування до ОСОБА_3 запобіжного заходу, відсутні, з огляду, у тому числі на належну поведінку підозрюваного.

У судовому засідання підозрюваний ОСОБА_3 та його захисники - адвокати ОСОБА_4 , ОСОБА_5 доводи Клопотання підтримали, просили задовольнити із викладених у ньому підстав.

У судовому засіданні прокурор Спеціалізованої антикорупційної прокуратури (далі - САП) ОСОБА_6 заперечував щодо задоволення Клопотання з огляду на таке (1) оцінка доводам сторони захисту та наданим на їх обґрунтування доказам вже надавалась слідчими суддями Вищого антикорупційного суду/суддями Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду; (2) заставодавцю було роз`яснено його права та обов`язки, а тому він розумів наслідки внесення ним застави.

Дослідивши зміст Клопотання та додані до нього матеріали, заслухавши доводи учасників судового провадження, слідчий суддя дійшов до таких висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 201 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

За ч. 4 ст. 201 КПК України, слідчий суддя, суд зобов`язаний розглянути клопотання підозрюваного, обвинуваченого протягом трьох днів з дня його одержання згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Разом з тим, відповідно до ч. 3 ст. 26 КПК України, слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

У Клопотанні сторона захисту, посилаючись на відсутність ризиків, непомірність розміру визначеної підозрюваному застави, просить зменшити розмір такої застави.

Таким чином, враховуючи доводи Клопотання, беручи до уваги положення ч. 3 ст. 26 КПК України, слідчим суддею при розгляді поданого Клопотання встановлюється наявність/відсутність підстав вважати, що встановлені при застосуванні до ОСОБА_3 запобіжного заходу ризики не зменшились та продовжують існувати, помірність для підозрюваного визначеного йому розміру застави та, як наслідок, встановлення наявності/відсутності підстав для зміни застосованого до ОСОБА_3 запобіжного заходу шляхом зменшення розміру визначеної йому застави.

Так, судовим розглядом встановлено, що детективами Національного антикорупційного бюро України (далі - НАБУ) здійснюється досудове розслідування, а прокурорами САП - процесуальне керівництво у Кримінальному провадженні.

У межах Кримінального провадження 05.06.2025 ОСОБА_3 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 368 КК України.

Ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 09.06.2025 (справа № 991/5464/25) до підозрюваного ОСОБА_3 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів та визначено заставу у розмірі 1 400 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто 4 239 200 грн. У разі внесення якої на підозрюваного покладаються такі обов`язки: (1) прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою; (2) не відлучатися із м. Києва, в якому він проживає, без дозволу детектива, прокурора або суду; (3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; (4) утримуватися від спілкування з іншими підозрюваними у кримінальному провадженні № 0000131, а також ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 з приводу обставин, викладених у письмовому повідомленні про підозру в цьому кримінальному провадженні; (5) здати на зберігання до Державної міграційної служби усі свої паспорти громадянина України для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд до України. Строк дії ухвали в частині покладання на підозрюваного обов`язків два місяці з дня внесення застави, але в межах строку досудового розслідування.

10.06.2025 на депозитний рахунок Вищого антикорупційного суду в якості застави за підозрюваного ОСОБА_3 заставодавцями внесено заставу у розмірі 4 239 200 грн (з них 2 300 000 вніс ОСОБА_7 ) у зв`язку з чим ОСОБА_3 вважається таким, до кого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

27.06.2025 у межах Кримінального провадження ОСОБА_3 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 368 КК України, тобто у проханні при пособництві ОСОБА_13 надати неправомірну вигоду для себе та третьої особи - ОСОБА_8 за вчинення та невчинення ним та ОСОБА_8 в інтересах ОСОБА_9 , як того, хто надає неправомірну вигоду, та в інтересах третіх осіб - ТОВ «СХІДЗАХІД», ТОВ «Компанія Свіжого м`яса», дій з використанням наданої йому та ОСОБА_8 влади та службового становища, вчиненому за попередньою змовою групою осіб - детективами БЕБ України, тобто службими особами, які займають відповідальне становище, поєднаному з вимаганням неправомірної вигоди, предметом якого була неправомірна вигода у розмірі 50 000 доларів США (за офіційним курсом НБУ становило 1 828 430 грн), а в подальшому в остаточно визначеному розмірі 150 000 доларів США, що станом на той день за офіційним курсом НБУ становило 6 188 625 грн, та більше ніж у п`ятсот разів перевищувало неоподаткований мінімум доходів громадян, тобто в особливо великому розмірі.

30.06.2025 досудове розслідування Кримінального провадження завершено, стороні захисту надано доступ до матеріалів досудового розслідування у порядку ст. 290 КПК України.

Ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 06.08.2025 (справа № 991/7949/25) частково задоволення клопотання прокурора та продовжено на два місяці, тобто до 06.10.2025, строк дії обов`язків, покладених на ОСОБА_3 , а саме: (1) прибувати до слідчого, прокурора та суду за кожною вимогою; (2) не відлучатися за межі Київської області (крім м. Києва) без дозволу детектива, прокурора або суду; (3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; (4) утримуватися від спілкування з іншими підозрюваними у кримінальному провадженні № 0000131, а також ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 з приводу обставин, викладених у письмовому повідомленні про підозру в цьому кримінальному провадженні; (5) здати на зберігання до Державної міграційної служби усі свої паспорти громадянина України для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд до України. Зі змісту вказаної ухвали вбачається, що слідчим суддею встановлено наявність існування ризиків, передбачених п.1, 3-4 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Зі змісту вищезазначеної ухвали вбачається, що з приводу ризику переховування від органів досудового розслідування та суду слідчим суддею враховано (1) тяжкість покарання; (2) наявність у підозрюваного паспорта громадянина України для виїзду за кордон; (3) задовільний матеріальний стан підозрюваного; (4) можливість переховуватись на тимчасово окупованій території, де проживає його матір та він має нерухомість; (5) здобуті ОСОБА_3 знання, навички та зв`язки під час роботи на посаді детектива БЕБ. Під час оцінки ризику незаконного впливу на свідків, інших підозрюваних у Кримінальному провадженні слідчий суддя взяв до уваги наступне (1) встановлена процесуальним законом процедура отримання показань свідків передбачає безпосереднє сприйняття їх судом у судовому засіданні ( ст. 23, 224 КПК України); (2) інкриміноване підозрюваному кримінальне правопорушення вчинене при пособництві іншого підозрюваного ОСОБА_13 , а тому у нього наявні можливості та способи впливу на ОСОБА_13 ; (3) механізм вчинення інкримінованого ОСОБА_3 кримінального правопорушення, пов`язаний із тиском на ОСОБА_9 , який є свідком у Кримінальному провадженні. Щодо ризику перешкоджати Кримінальному провадженню іншим чином слідчим суддею враховано (1) достатні підстави вважати, що ОСОБА_3 може вживати заходів щодо створення фіктивних доказів своєї невинуватості; (2) згідно протоколів НСРД інкриміноване ОСОБА_3 кримінальне правопорушення вчинене за ймовірної координації з третіми особами, яких на час розгляду клопотання не встановлено; (3) можливість підозрюваного вжити заходи, що унеможливлять конфіскацію належного йому майна у разі призначення йому покарання, передбаченого санкцією ч. 4 ст. 368 КК України.

Згідно ч. 1 ст. 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Таким чином, при зверненні сторони захисту до суду у порядку ст. 201 КПК України із клопотанням про зміну застосованого до підозрюваного запобіжного заходу, тягар доказування перед слідчим суддею обставин, на які вона посилаються, покладається саме на сторону захисту.

Сторона захисту у Клопотанні та в судовому засіданні не навела достатніх доводів та не надала жодних доказів на спростування ризиків, наявність яких встановлена ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 06.08.2025, якою востаннє продовжувався строк дії обов`язків, покладених на ОСОБА_3 .

Таким чином, належна процесуальна поведінка підозрюваного ОСОБА_3 , на яку посилається сторона захисту, не свідчить про відсутність встановлених ризиків, а навпаки вказує на те, що застосований запобіжний захід у вигляді застави у визначеному розмірі (4 239 000 грн) разом з покладеними додатковими процесуальними обов`язками, є таким, що достатньою мірою гарантує належну поведінку ОСОБА_3 у Кримінальному провадженні.

Що стосується доводів сторони захисту щодо непомірності для ОСОБА_3 визначеного розміру застави, то слідчий суддя дійшов до наступного висновку.

Застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу. (ч. 1 ст. 182 КПК України).

Розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб ( п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України).

Відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України, у виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Отже, з одного боку, розмір застави повинен бути таким, щоб загроза її втрати утримувала б підозрюваного від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки, а з іншого - не має бути таким, що є завідомо непомірним для цієї особи та призводить до неможливості виконання застави.

10.06.2025 за ОСОБА_3 внесено заставу у розмірі 4 239 200 грн., з яких 2 300 000 вніс ОСОБА_7 (з яким ОСОБА_3 після звільнення з-під варти уклав договір позики), а 1 939 200 внесено ОСОБА_14 (як зазначила сторона захисту у судовому засіданні, це особа, з якою ОСОБА_3 спільно проживає, але не перебуває у шлюбі).

Згідно копії ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 09.06.2025 (справа № 991/5464/25), якою ОСОБА_3 , у тому числі визначено вищезазначений розмір застави, при вирішенні питання щодо визначення розміру застави, слідчим суддею взято до уваги обставини вчинення кримінального правопорушення, наявні в матеріалах провадження відомості щодо майнового та сімейного стану підозрюваного, близьких родичів та членів сім`ї, доведеність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, наявність ймовірних доходів, не пов`язаних із трудовою діяльністю.

З аналізу ч. 4 ст. 182 КПК України вбачається, що при визначені розміру застави слідчий суддя повинен врахувати: обставини кримінального правопорушення; майновий стан підозрюваного; його сімейний стан, у тому числі матеріальне становище близьких родичів; встановлені ризики, передбачені статтею 177 КПК України; помірність обраного розміру застави та можливість її виконання, а також за певних обставин розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється особа.

Як зазначає сторона захисту, застава за ОСОБА_3 внесена, у тому числі третьою особою - заставодавцем ( ОСОБА_7 ), ані сам підозрюваний, ані члени його родини не мають у розпорядженні такої значної суми та самостійно не здатні внести вказану заставу, що вказує на її непомірність.

За ч. 3 ст. 182 КПК України, при застосуванні запобіжного заходу у вигляді застави, заставодавцю роз`яснюються у вчиненні якого кримінального правопорушення підозрюється чи обвинувачується особа, передбачене законом покарання за його вчинення, обов`язки із забезпечення належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого та його явки за викликом, а також наслідки невиконання цих обов`язків.

Відповідно до ч. 6 ст. 182 КПК України, з моменту обрання запобіжного заходу у вигляді застави щодо особи, яка не тримається під вартою, в тому числі до фактичного внесення коштів на відповідний рахунок, а також з моменту звільнення підозрюваного, обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної слідчим суддею, судом в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, підозрюваний, обвинувачений, заставодавець зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Положення ч. 8 ст. 182 КПК України передбачають можливість звернення застави в дохід держави у разі невиконання обов`язків заставодавцем.

Відповідно до ч. 11 ст. 182 КПК України, застава повертається заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу, якщо вона не була звернена у дохід держави.

Таким чином, заставодавцю роз`яснюються покладені на нього обов`язки та наслідки їх невиконання. Внесені заставодавцем кошти - застава залишаються на депозитному рахунку відповідного суду та, якщо застава не була звернена у дохід держави, - повертаються у повному обсязі заставодавцю у випадку припинення дії цього запобіжного заходу: закриття кримінального провадження, скасування запобіжного заходу, зміни одного виду запобіжного заходу на інший, ухвалення вироку суду.

За такого, посилання сторони захисту на непомірний розмір застави для підозрюваного ОСОБА_3 у зв`язку з тим, що останній на даний час не працевлаштований та має зобов`язання перед одним із заставодавців щодо повернення коштів, слідчим суддею відхиляються, оскільки вказане не може бути підставою для зменшення розміру застави підозрюваному, так як при внесенні зазначених коштів як застави за підозрюваного ОСОБА_3 і сам підозрюваний, і заставодавець усвідомлювали наслідки внесення таких коштів у якості застави та можливість їх повернення лише у визначених законом випадках.

Захисник посилається на те, що у Кримінальному провадженні наразі досудове розслідування завершено та триває стадія ознайомлення з матеріалами досудового розслідування, проте вищезазначене не нівєлює наявність всіх підтверджених ризиків, оскільки ознайомившись з усіма зібраними стороною обвинувачення доказами підозрюваний, оцінивши їх, може зробити висновок щодо можливого доведення його вини та настання відповідальності за вчинений злочин, а також дізнатись про всі надані свідками показання та їх значення у Кримінальному провадженні.

Разом з тим, зменшення ризиків, які стали підставою для застосування щодо підозрюваного ОСОБА_3 запобіжного заходу, корелюється зі зміною додаткового процесуального обов`язку, передбаченого п. 2 ч. 5 ст. 194 КПК України, яким зменшено обсяг обмежень прав підозрюваного (розширено межі території пересування без відповідного дозволу).

При цьому, на думку слідчого судді, саме внесена у визначеному розмірі застава є достатнім стримуючим фактором для підозрюваного ОСОБА_3 , який здатен запобігти встановленим ризикам, зокрема ризику переховування від органу досудового розслідування/суду та гарантувати подальшу належну процесуальну поведінку підозрюваного у Кримінальному провадженні.

Таким чином, з урахуванням продовження існування встановлених слідчим суддею ризиків, зменшення обсягу обмежень прав підозрюваного, слідчий суддя дійшов до висновку про відсутність підстав для зменшення розміру визначеної підозрюваному застави, яка здатна запобігти встановленим ризикам та забезпечити належну процесуальну поведінку ОСОБА_3 у Кримінальному провадженні.

За такого, Клопотання задоволенню не підлягає.

Керуючись статтями 22, 26, 201, 309, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СЛІДЧИЙ СУДДЯ ОСОБА_15