Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 жовтня 2025 року м. Київ

Подільський районний суд міста Києва

у складі слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання старшого слідчого СВ УП в метрополітені ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні №0000178 від 30.09.2025 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Київ, громадянина України, з вищою освітою, працюючого, неодруженого, не маючого утриманців, зареєстрованого та проживаючого за адресою АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченогоч.2 ст. 345 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

Старший слідчий СВ УП в метрополітені ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді з клопотанням, погодженим прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

В обґрунтування клопотання зазначено, що згідно зі статтею 68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей.

Відповідно до ст. 2 Закону України «Про державний захист працівників суду і правоохоронних органів» органи Національної поліції віднесено до правоохоронних органів.

Згідно з ч. 1 ст. 17 Закону України «Про Національну поліцію» (далі - Закон) поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу в поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Відповідно до ч. 2 ст. 18 Закону поліцейський на всій території України незалежно від посади, яку він займає, місцезнаходження і часу доби в разі звернення до нього будь-якої особи із заявою чи повідомленням про події, що загрожують особистій чи публічній безпеці, або в разі безпосереднього виявлення таких подій зобов`язаний вжити необхідних заходів з метою рятування людей, надання допомоги особам, які її потребують, і повідомити про це найближчий орган поліції.

Згідно зі ст. 23 Закону поліція відповідно до покладених на неї завдань, зокрема: здійснює превентивну та профілактичну діяльність, спрямовану на запобігання вчиненню правопорушень; вживає заходів з метою виявлення кримінальних, адміністративних правопорушень; припиняє виявлені кримінальні та адміністративні правопорушення.

Відповідно до ст.ст. 30, 31 Закону поліція для виконання покладених на неї завдань вживає заходів реагування на правопорушення, визначені Кодексом України про адміністративні правопорушення та Кримінальним процесуальним кодексом України, на підставі та в порядку, визначених законом. Поліція для охорони прав і свобод людини, запобігання загрозам публічній безпеці і порядку або припинення їх порушення також застосовує в межах своєї компетенції поліцейські превентивні заходи та заходи примусу, визначені цим Законом. Серед іншого, поліція може застосовувати такі превентивні заходи як, перевірка документів особи, опитування особи, поверхнева перевірка і огляд, зупинення транспортного засобу, обмеження пересування особи, транспортного засобу або фактичного володіння річчю.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 30.09.2025 приблизно о 18 год. 02 хв. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи у вестибюлі станції метро «Позняки» КП «Київський метрополітен» у м. Києві, побачив поліцейського взводу №3 роти патрульної поліції УП в метрополітені ГУНП у Києві старшого сержанта поліції ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який на підставі п. 10 ст. 23 та у відповідності до п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 32 Закону України «Про національну поліцію» з метою вжиття заходів для забезпечення публічної безпеки і порядку на території станції метро проводив перевірку документів пасажирів метрополітену. В цей час у ОСОБА_5 раптово виник злочинний умисел, спрямований на заподіяння працівникові правоохоронного тілесних ушкоджень у зв`язку з виконанням ним своїх службових обов`язків.

Тоді ж, реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_5 підійшов до поліцейського ОСОБА_7 , штовхнув його лівим плечем в корпус, після чого наніс удар лівою рукою в область обличчя ОСОБА_7 , нанісши забійну рану верхньої губи. У подальшому ОСОБА_5 , продовжуючи свої злочині дії, направлені на завдання тілесних ушкоджень поліцейському, дістав предмет схожий на ніж та, тримаючи його в правій руці, наніс удар в бік ОСОБА_7 , чим завдав поліцейському колото-різану рану правої кисті, після чого з місця вчинення кримінального правопорушення зник.

01.10.2025 ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України та того ж дня йому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України.

Таким чином, в обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України, яке відповідно до ч. 4 ст. 12 КК України віднесено до категорії нетяжких злочинів, на тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання винуватим у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, на наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, якими є ризики переховування від органу досудового розслідування та/або суду, незаконного впливу на свідків та потерпілого у кримінальному провадженні та ризик вчинення інших кримінальних правопорушень.

У судовому засіданні прокурор внесене до суду клопотання підтримала із наведених у ньому підстав, просивши при цьому визначити альтернативний запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Захисник просив відмовити у задоволенні клопотання, посилаючись на необґрунтованість ризиків, а також на те, що підозрюваний визнав свою вину, у вчиненому щиро кається та не має наміру ухилятися від слідства та суду. Разом із цим, у випадку прийняття слідчим суддею рішення про наявність підстав для застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу захисник просив застосувати відносно нього запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Підозрюваний підтримав позицію захисника.

Заслухавши доводи та обґрунтування сторін обвинувачення та захисту, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали кримінального провадження, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Встановлено, що у провадженні СВ УП в метрополітені ГУНП у м. Києві перебуває кримінальне провадження №0000178, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 30.09.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України.

Процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні здійснює Подільська окружна прокуратура м. Києва.

01.10.2025 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , затримано в порядку ст. 208 КПК України.

01.10.2025 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України, а саме в умисному заподіянні працівнику правоохоронного органу легких тілесних ушкоджень у зв`язку з виконанням цим працівником службових обов`язків.

Відповідно до ч. 4 ст. 12 КК України кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 345 КК України, віднесено до категорії нетяжких злочинів та за його вчинення передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до п`яти років.

Як передбачено статтею 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності підстав, зазначених статтею 177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, які зазначені статтею 178 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Згідно з п.3 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину.

Частиною третьою статті 176 КПК України визначено, що слідчий суддя відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.

Відповідно до ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.

У розглядуваному клопотанні наведені дані, які вказують на обґрунтовану підозру у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України, та які не викликають розумних сумнівів у цьому.

Зокрема, про обґрунтованість вказаної підозри свідчать наступні матеріали кримінального провадження, зібрані в ході досудового розслідування: рапорти старшого інспектора - чергового УП в метрополітені ГУНП у м. Києві ОСОБА_8 від 30.09.2025; протокол прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 30.09.2025; протокол допиту потерпілого ОСОБА_7 від 30.09.2025; протоколи допиту свідків ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 ; протокол обшуку від 30.09.2025; рапорт оперуповноваженого ВКП УП в метрополітені ГУНП у м. Києві ОСОБА_12 ; протокол затримання ОСОБА_5 як особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 01.10.2025; протоколи огляду відеозаписів від 01.10.2025; письмове повідомлення про підозру ОСОБА_5 від 01.10.2025.

Таким чином, у судовому засіданні слідчий суддя переконався у тому, що у сторони обвинувачення є вагомі докази того, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні вищевказаного кримінального правопорушення.

Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя також виходить з практики Європейського суду з прав людини (рішення «Нечипорук і Йонкало проти України»), відповідно до якої «обґрунтована підозра» означає наявність фактів чи інформації, які могли б переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що особа, можливо, вчинила злочин.

Оцінюючи наведені слідчим та прокурором ризики, передбачені ст. 177 КПК України, слідчий суддя виходить з такого.

Зважаючи на встановлені слідчим суддею обставини, приймаючи до уваги тяжкість передбаченого ч.2 ст. 345 КК України кримінального правопорушення, яке інкримінується підозрюваному, та поведінку підозрюваного, який залишив місцем вчинення кримінального правопорушення, слідчий суддя вважає, що прокурором доведено наявність достатніх підстав вважати, що існують передбачені пунктами 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України ризики переховування від органів досудового розслідування та/або суду та ризик вчинення іншого кримінального правопорушення.

Крім того, враховуючи характер інкримінованого кримінального правопорушення, спосіб та механізм його вчинення, існує ризик незаконного впливу підозрюваного на свідків у даному кримінальному провадженні, передбачений пунктом 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Зокрема, слідчий суддя враховує, що кримінальне правопорушення вчинене із застосуванням предмета, схожого на ніж та відносно працівника поліції, що було очевидним для підозрюваного. Крім того, як пояснив підозрюваний свої незаконні дії, він був обурений поведінкою працівників поліції під час «бусифікації» громадян в межах проведення мобілізаційних заходів під час воєнного стану.

Прокурором у судовому засіданні було доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам передбаченим ст. 177 КПК України.

Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, враховує особу підозрюваного, тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання винуватим у вчинені інкримінованого кримінального правопорушення, наявність місця проживання та певних соціальних зав`язків.

Вивченням особи підозрюваного ОСОБА_5 встановлено, що він народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Київ, є громадянином України, має вищу освіту, працює, неодружений, не має утриманців, зареєстрований за адресою АДРЕСА_1 .

У судовому засіданні підозрюваний заявив, що визнає свою вину та у вчиненому щиро кається.

Разом із цим, зі слів підозрюваного встановлено, що він фактично проживає за адресою АДРЕСА_2 , за місцем проживання його подруги, прізвище, ім`я та інші дані якої він не повідомив. Крім того, при встановленні особи підозрюваного від повідомив суду, що зареєстрований за адресою АДРЕСА_3 .

Таким чином, зважаючи на суперечливі пояснення підозрюваного щодо місця його проживання та реєстрації, суд вважає за неможливе застосування відносно нього запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, як про це було заявлено стороною захисту.

Крім того, судом встановлено відсутність у підозрюваного міцних соціальних зв`язків.

Із урахуванням встановлених вище обставин, слідчий суддя вважає, що надані слідчим та прокурором докази доводять обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені статтею 177 цього Кодексу, на які вказує слідчий та прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Крім того, прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, доведено, що перебуваючи на волі, підозрюваний переховувався від органу досудового розслідування та перешкоджав кримінальному провадженню.

При цьому слідчим суддею враховується, що стороною захисту не доведено обставин, які б вказували на можливість застосування відносно підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу.

Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку, що є достатні підстави для застосування відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк, що надасть можливість органу досудового розслідування зібрати у встановленому законом порядку достатні фактичні дані, що свідчать про наявність ознак кримінального правопорушення, який інкримінується підозрюваному, оскільки, на переконання слідчого судді, жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вищевказаним ризикам та забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Відповідно до ч. 7 ст. 182 КПК України у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу, підозрюваний або заставодавець мають право у будь - який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Згідно із ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

З огляду на обставини інкримінованого кримінального правопорушення та його тяжкість, а також враховуючи особу підозрюваного, його майновий стан, слідчий суддя вважає за доцільне визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_5 передбачених КПК України обов`язків, в межах 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України слідчий суддя покладає на підозрюваного обов`язки, необхідність покладення яких встановлена з наведеного слідчим та прокурором обґрунтування клопотання.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст.ст. 177 - 178, 182 - 183, 193 - 194, 196 - 197, 199, 202, 205, 309, 331, 369-372, 395 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання старшого слідчого СВ УП в метрополітені ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні №0000178, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 30.09.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб та помістити його до Державної установи «Київський слідчий ізолятор».

Розмір застави визначити у межах 20 (двадцяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 60 560 (шістдесят тисяч п`ятсот шістдесят) гривень, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.

У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_5 наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора чи суду;

- не відлучатися з місця проживання без дозволу слідчого, прокурора чи суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- утримуватися від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну (в разі їх наявності).

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок коштів, має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення. Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю. У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Для утримання підозрюваний ОСОБА_5 підлягає направленню до Державної установи «Київський слідчий ізолятор».

Ухвала слідчого судді діє до 29.11.2025 включно та підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1