Справа № 279/408/26
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 січня 2026 року місто Коростень

Коростенський міськрайонний суд Житомирської області в складі

слідчого судді ОСОБА_1 ,

секретаря ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

слідчого ОСОБА_4

підозрюваного ОСОБА_5

захисника адвоката ОСОБА_6 (дистанційно)

розглянувши клопотання старшого слідчого СВ Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_7 за матеріалами кримінального провадження внесеного до ЄРДР за №0000040 від 22 січня 2026, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 15, п.1, п.2, п.5 ч.2 ст.115 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , -

В С Т А Н О В И В:

23.01.2026 слідчий СВ Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_7 за погодженням прокурора Коростенської окружної прокуратури ОСОБА_3 подав до суду клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою ОСОБА_5 , підозрюваному у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, п.1, п.2, п.5 ч.2 ст.115 КК України

Клопотання обгрунтовано тим, що ОСОБА_5 , 22.01.2026 близько 09:00 год., перебуваючи поблизу місця свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 , на ґрунті тривалих неприязних стосунків після чергової сварки зі співмешканкою ОСОБА_8 , діючи з прямим умислом на позбавлення життя ОСОБА_8 та її малолітнього сина ОСОБА_9 ІНФОРМАЦІЯ_2 , виготовив саморобний запалювальний пристрій («коктейль Молотова»), споряджений хімічним розчинником.

Реалізуючи свій злочинний намір та достовірно знаючи, що в приміщенні дитячої кімнати відпочиває його співмешканка ОСОБА_10 , та її малолітній син ОСОБА_9 , - ОСОБА_5 розбив шибку вікна, підпалив ґніт власноруч виготовленого саморобного запалювального пристрою «коктейль Молотова» і кинув вказаний пристрій у вікно квартири. Внаслідок розбиття скла та розливу легкозаймистої суміші сталося займання постільної білизни та ліжка на якому в той час відпочивала ОСОБА_8 та її малолітній син ОСОБА_9 , що створило реальну загрозу їхньому життю та здоров`ю.Обираючи спосіб вбивства шляхом підпалу у багатоквартирному житловому будинку, ОСОБА_5 усвідомлював, що його дії є небезпечними для життя багатьох осіб, оскільки вогонь міг безконтрольно поширитися на інші кімнати квартири, де перебували ОСОБА_11 і ОСОБА_12 , а також на сусідні помешкання. Таким чином, ОСОБА_5 , виконав усі дії, які вважав необхідними для доведення злочину до кінця, але злочин не було закінчено з причин, які не залежали від його волі, оскільки пожежа була вчасно помічена та локалізована зусиллями ОСОБА_8 , та її родичами ОСОБА_11 та ОСОБА_12 , які на той час відпочивали у іншій кімнаті квартири.

22.01.2026 о 14 год 20 хв у порядку ст.208 КПК України затримано за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

23.01.2026 відповідно до ст.276-278 КПК України ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, п.1, п.2, п.5 ч.2 ст.115 КК України.

Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання та просив його задовольнити, застосувати підозрюваному ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою, посилаючись на те, що він обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, наявні ризики переховуватись від органу досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, незаконно впливати на потерпілу та свідків, тому застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, буде недостатнім.

Підозрюваний та його захисник не заперечували проти обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Заслухавши в судовому засіданні учасників судового розгляду, дослідивши долучені до клопотання матеріали кримінального провадження, слідчий суддя дійшов такого висновку.

Клопотання слідчого відповідає вимогам ст.184 КПК України, до клопотання долучено копії матеріалів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, витяг з ЄРДР, клопотання слідчого та додатки вручено підозрюваному.

Згідно п.4 ч.2 ст.183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше судимої особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Згідно ч.2 ст.177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч.1 цієї статті.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу ОСОБА_5 оцінено вагомість доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, а також дані, що характеризують його особу, оцінено наявність ризиків переховуватись від органу досудового розслідування, незаконно впливати на потерпілу, свідків, вчинити інші кримінальні правопорушення, на які слідчий посилається у своєму клопотанні.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу встановлено, що надані докази доводять обставини, які свідчать про наявність обгрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, п.1, п.2, п.5 ч.2 ст.115 КК України.

ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, п.1, п.2, п.5 ч.2 ст.115 КК України, санкція якого передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років, не працює, що свідчить про наявність ризиків переховуватись від органу досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.

В ході розгляду клопотання прокурором доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України, та доведені обставини, передбачені ч.1 ст.194 КПК України.

Виходячи з наведеного, тяжкості інкримінованого ОСОБА_5 злочину з урахуванням конкретних обставин кримінального правопорушення, особи ОСОБА_5 , слідчий суддя доходить висновку, що запобіжний захід у виді тримання під вартою забезпечить виконання покладених на підозрюваного процесуальних обов`язків, а також буде запобігати його спробам переховуватись від органів досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.

На даному етапі провадження слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, тому не вирішуючи наперед питання про доведеність вини, слідчий суддя доходить висновку, що причетність ОСОБА_5 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення достатньою мірою для даної стадії кримінального провадження доводиться доказами, що долучені слідчим до клопотання.

Тому, саме запобіжний захід у виді тримання під вартою забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного, виконання ним процесуальних обов`язків, більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Частиною 4 ст. 183 КПК України передбачено, що суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні, зокрема, щодо злочину, який спричинив загибель людини.

Відповідно до ст. 3 Загальної декларації прав людини кожна людина має право на життя, свободу та особисту недоторканність. Згідно з положеннями ст. 6 Міжнародного пакту про громадянські та політичні права та ст. 2 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право на життя є невід`ємним правом людини, яке охороняється законом. Зазначені положення міжнародних правових стандартів мають універсальний характер і відображені в Конституції України. Зокрема, у ст. 3 Конституції України закріплено, що людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. Відповідно до ст. 27 Конституції України кожна людина має невід`ємне право на життя, ніхто не може бути свавільно позбавлений життя, а обов`язок держави - захищати життя людини.

Враховуючи, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, вчиненого проти життя та здоров`я , а саме у закінченому замаху на умисне вбиство тому, слідчий суддя вважає необхідним не визначати розмір застави в даному кримінальному провадженні.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.177-178, 182-184, 193, 194, 196, 197, 199, 202, 205, 309 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого СВ Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_13 , погодженого із прокурором Коростенської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за матеріалами кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за №0000040 від 22 січня 2026, відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, п.1, п.2, п.5 ч.2 ст.115 КК України - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів - до 22 березня 2026 року (включно), без визначення розміру застави.

Строк тримання під вартою рахувати з моменту фактичного затримання особи, тобто з 14:20 год. 22.01.2026 року.

Копію ухвали вручити підозрюваному, прокурору, слідчому, направити уповноваженій особі місця попереднього ув`язнення для організації її виконання.

Строк дії ухвали до 14:20 год. 22.03.2026 року.

Ухвала підлягає негайному виконанню та може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в той же строк з дня отримання копії ухвали, що не зупиняє її виконання.

Повний текст ухвали суду складено 26.01.2026 року.

Слідчий суддя ОСОБА_14