ОБОЛОНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24.12.2025 слідчий суддя Оболонського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Оболонського районного суду міста Києва від 28.02.2025 за №756/2175/25 у кримінальному провадженні №0000308,

в с т а н о в и в:

До Оболонського районного суду м. Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Оболонського районного суду міста Києва від 28.02.2025 за №756/2175/25 у кримінальному провадженні №0000308.

У судове засідання представник власника майна не з`явився, про дату, час і місце розгляду клопотання повідомлений належним чином. Адвокат ОСОБА_3 подала до суду заяву про залишення поданого нею клопотання без розгляду.

Уповноважений слідчий у кримінальному провадженні у судове засідання не з`явився, про дату, час і місце розгляду клопотання повідомлявся належним чином, жодних заяв, заперечень чи клопотань на адресу суду не надходило.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали провадження, заяву адвоката ОСОБА_3 , дійшов наступного висновку.

Відповідно до ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до п. 19 ч. 1 ст. 7 КПК України та ч. 1 ст. 26 КПК України однією із загальних засад кримінального провадження є диспозитивність, яка полягає у вільному використанні сторонами кримінального провадження своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Частиною 6 статті 9 КПК України передбачено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 26 КПК України слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень цим Кодексом.

До початку розгляду слідчим суддею клопотання про скасування арешту майна адвокат ОСОБА_3 подала до суду заяву про залишення поданого нею клопотання без розгляду, що фактично свідчать про відмову від вимог клопотання та позбавляє слідчого суддю прийняти рішення по суті клопотання.

Керуючись статтями 7, 9, 22, 26, 174, 309 КПК України, слідчий суддя, -

п о с т а н о в и в:

Клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна залишити без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1