н/п 1-кс/490/4266/2025
Центральний районний суд м. Миколаєва
Справа № 490/8745/25
У Х В А Л А

про застосування запобіжного заходу

17 жовтня 2025 року слідчий суддя Центрального районного суду м. Миколаєва ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Миколаєві клопотання слідчого СВ ВП №1 Миколаївського РУП ГУНП в Миколаївській області ОСОБА_7 , погоджене прокурором, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця села Рівне, Очаківського району, Миколаївської області, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , не працюючого, раніше судимого:

- 01.09.2025 вироком Інгульського районного суду м. Миколаєва за ч.1 ст. 190 КК України до 2-х років пробаційного нагляду;

- у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий, як сторона кримінального провадження, звернувся з клопотанням, погодженим з прокурором, до слідчого судді про застосування стосовно підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, у кримінальному проваджені №0001242 від 16.10.2025, без права внесення застави.

Клопотання мотивує тим, що у невстановлений в ході досудового розслідування час та місці, ОСОБА_6 , дізнався про те, що ОСОБА_8 , має у користуванні транспортний засіб «BMW», моделі «316I», сірого кольору, державний номерний знак « НОМЕР_1 », який належить ОСОБА_9 , та у нього виник злочинний умисел направлений на незаконне заволодіння вказаним транспортним засобом.

15.10.2025 року, у не встановлений досудовим розслідуванням час, але не пізніше 10:00 год., ОСОБА_6 перебуваючи на законних підставах за місцем мешкання ОСОБА_10 , за адресою: АДРЕСА_2 , помітив ключі від транспортного засобу «BMW», моделі «316I», сірого кольору, державний номерний знак « НОМЕР_1 », які перебували у вільному доступі на настінному гачку, які останній викрав з метою подальшого заволодіння транспортним засобом та покинув вказану квартиру.

Досудовим розслідуванням встановлено, що в подальшому, 15.10.2025 о 11 год. 51 хв., ОСОБА_6 , знаходячись у невстановленому місці, за допомогою інтернет мережі та сервісу оголошень «OLX» зв`язався з ОСОБА_11 з приводу продажу автомобіля, який не був обізнаний у злочинній діяльності ОСОБА_6

15.10.2025, у не встановлений досудовим розслідуванням час, але не пізніше 20:00 год., ОСОБА_6 , перебуваючи у дворі будинку за адресою: АДРЕСА_3 , де розташовувався припаркований транспортний засіб «BMW», моделі «316I», сірого кольору, державний номерний знак « НОМЕР_1 » підійшовши до якого, діючи умисно, повторно, з корисливих мотивів, реалізуючи протиправний умисел, спрямований на незаконне заволодіння транспортним засобом, розуміючи, що він не мав ані дійсного, ані уявного права на користування транспортним засобом, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, передбачаючи суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, скориставшись тим, що його дії непомітні для власника та користувача транспортного засобу, за допомогою раніше викрадених ключів проник всередину вказаного транспортного засобу та привів у дію двигун, після чого розпочав рух від території вищевказаного домоволодіння та поїхав у невідомому напрямку.

В подальшому ОСОБА_6 , незаконно відчужив даний транспортний засіб шляхом його продажу без проведення реєстраційних дій, всупереч волі користувача транспортного засобу ОСОБА_10 , та власника ОСОБА_9 .

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав. Додатково пояснив, що на сьогоднішній день існує обґрунтована підозра у вчиненні підозрюваним інкримінованого йому кримінального правопорушення, яке належить до категорії тяжких, за яке передбачено покарання у виді позбавленням волі на строк від 5 до 8 років. Обґрунтованість підозри, на думку прокурора, стверджується зібраними по справі доказами та повністю відповідає вимогам чинного законодавства та вимогам Європейського суду з прав людини щодо поняття «обґрунтованості» та «розумності». Вважає, що в діях підозрюваного наявні ризики, передбачені п.1,3,5 ч.1 ст.177 КПК України для обрання вказаного виду запобіжного заходу. На думку прокурора, жоден інший більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Захисник в судовому засіданні проти застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечив та просив застосувати до підозрюваного більш м`який запобіжний захід.

Підозрюваний в судовому засіданні підтримав позицію захисника та просив застосувати більш м`який запобіжний захід або з можливістю внесення застави.

Заслухавши учасників процесу, дослідивши та перевіривши надані матеріали клопотання, вважаю, що клопотання слідчого підлягає задоволенню частково виходячи з наступного.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною шостою та восьмою статті 176 цього Кодексу.

Згідно з ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

У відповідності до ч.2 ст.177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до матеріалів клопотання до Єдиного реєстру досудового розслідування внесено кримінальне провадження №0001242 від 16.10.2025 за ч. 2 ст. 289 КК України.

16.10.2025 ОСОБА_6 було затримано в порядку ст.208 КПК України.

16.10.2025 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України.

На виконання вимог положень ч.1 ст.194 КПК України слідчим суддею встановлено, що надані сторонами кримінального провадження докази свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 вказаного кримінального правопорушення.

Зокрема обґрунтованість підозри стверджується зібраними доказами у матеріалах кримінального провадження, а саме: протоколом прийняття заяви від ОСОБА_10 ; протоколом допиту потерпілої ОСОБА_10 ; протоколом огляду місця події за адресою: м. Миколаїв, вул. Велика Морська, 33; протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину, протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_6 , протоколом огляду від 16.10.2025; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 ; протоколом огляду речі від 16.10.2025 та іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.

Оцінюючи наведені прокурором в судовому засіданні ризики, передбачені ст.177 КПК України, слідчий суддя вважає, що обґрунтовано доведеним є наявність в діях підозрюваного ризиків передбачених п. 1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме: може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, оскільки йому загрожує реальне покарання у вигляді позбавлення волі строком від 5 до 8 років позбавлення волі, а також самовільно залишив військову частину. Підозрюваний може незаконно впливати на свідків та потерпілого, оскільки перебуваючи на свободі, не маючи запобіжного заходу, знаючи їх місце проживання, зможе впливати на них з метою зміни показів на такі, що не відповідають дійсності та виправдовують його як підозрюваного, тим самим він матиме можливість уникнути кримінальної відповідальності за вчинене ним кримінальне правопорушення. Крім того, може вчинити інше кримінальне правопорушення, чи продовжити кримінальне правопорушення у якому підозрюється, оскільки підозрюваний не має міцних соціальних зв`язків, не працює, не має доходу, притягувався до кримінальної відповідальності за кримінальні правопорушення проти власності, підозрюєтья у вчиненні інших кримінальних правопорушень.

Також, слідчий суддя вважає за необхідне зазначити про наступне. У відповідності до рекомендацій, наданих Верховним Судом у Листі від 03 березня 2022 року № 1/0/2-22 «Щодо окремих питань здійснення кримінального провадження в умовах воєнного стану», запровадження воєнного стану та збройна агресія щодо України самі по собі є ризиками, які мають враховувати суди при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу. Зазначена позиція попередньо була висловлена і Радою суддів України в рекомендаціях щодо роботи судів в умовах воєнного стану, оприлюднених 02 березня 2022 року. А тому надані рекомендації слідчий суддя також враховує при вирішенні даної справи.

Застосовуючи до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою слідчий суддя виходить з того, що останній підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке належить до категорії тяжких, за яке передбачено покарання у вигляді від 5 до 8 років позбавлення волі, а також підозрюєтья у вчиненні інших кримінальних правопорушень. Крім того, кримінальне правопорушення у вчиненні якого він підозрюється вчинено в умовах воєнного стану, запровадженого у зв`язку із широкомасштабною збройною агресією Російської Федерації проти Української Держави та Українського Народу та спрямоване проти волі, честі та гідності особи.

Вказані обставини в своїй сукупності підтверджують, що в діях підозрюваного наявні ризики, передбачені ч.1 ст.177 КПК України, він є працездатною особою, тяжкими захворюваннями не страждає, а відтак відсутні підстави, які б перешкоджали застосуванню до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Жоден інший більш м`який запобіжний захід, на думку слідчого судді, не зможе запобігти вищезазначеним ризикам, а тому покликання представників органу досудового розслідування та органу прокуратури в цій частині слідчий суддя вважає обґрунтованими та належно вмотивованими.

Тому з урахуванням обставин справи, враховуючи тяжкість вчиненого кримінального правопорушення та час його вчинення (в умовах воєнного стану), а також його спрямування (проти безпеки руху та експлуатації транспорту), слідчий суддя вважає виправданим та обґрунтованим клопотання про застосування до підозрюваного найжорсткішого за своєю суттю запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у зв`язку з наявністю обґрунтованої підозри та з метою уникнення ризиків.

Застосовуючи до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів, слідчий суддя вважає за необхідне визначити у відповідності до п.2 ч.5 ст.182 КПК України підозрюваному відповідний розмір застави.

При визначенні розміру застави слідчий суддя враховує положення ч.4 ст.182 КПК України, а також відповідні висновки ЄСПЛ, надані при розгляді справи «Істоміна проти України».

Так, у рішенні від 13.01.2022 у справі «Істоміна проти України» ЄСПЛ зауважив, що відповідно до ч.4 ст.182 КПК слідчий суддя визначає розмір застави «з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст.177 цього кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього». Далі Суд зазначив, що застава має на меті не гарантування відшкодування шкоди, завданої у справі, а передусім забезпечення явки особи в судове засідання. Тому розмір застави повинен оцінюватися залежно від особи, про яку йдеться, з урахуванням її матеріального стану та інших релевантних критеріїв, що свідчать на користь чи проти явки особи до суду. В ЄСПЛ наголосили, що суд повинен так само обережно й ретельно розглядати питання про застосування застави, як і вирішувати, чи є необхідним продовження тримання особи під вартою. Сума шкоди може бути одним з факторів, що виправдовує вищий розмір застави, але лише в поєднанні з іншими критеріями серйозністю злочину, ризику втечі та ін.

Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 24.02.2022 № 2102-IX «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні», в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який в подальшому неодноразово продовжено.

З урахуванням наведеного вище, слідчий суддя визначаючи підозрюваному розмір застави вважає, що така має бути співмірною із матеріальним становищем особи та вчиненим ним діянням, а також наслідками, які воно спричинило чи могло спричинити, а тому слідчий суддя, враховуючи обставини кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_6 (вчинення кримінального правопорушення спрямоване проти безпеки руху та експлуатації транспорту), його сімейний стан (неодружений), інші дані про його особу, підозру в інших кримінальних провадженнях та ризики зазначені судом, які слідчий суддя вважає обґрунтованими та доведеними, а тому вважає за доцільне визначити підозрюваному заставу в максимальному розмірі, визначених п.2 ч.5 ст.182 КПК України, 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 242 240,00 гривень з покладенням на підозрюваного обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Посилання прокурора про необхідність застосування стосовно підозрюваного запобіжного заходу без визначення розміру застави, на підставі п.3 ч.4 ст.183 КПК України, оскільки щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею, є безпідставним.

Згідно матеріалів клопотання в цьому кримінальному провадженні №0001242 від 16.10.2025 за ч. 2 ст. 289 КК України стосовно ОСОБА_6 взагалі не обирався запобіжний захід.

Відповідно до ч.8 ст. 182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Керуючись вимогами статей 177,178, 182,183,186,194,196,197,395 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання - задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Строк дії ухвали становить 60 днів, а саме: з моменту затримання з 16 жовтня 2025 року до 14 грудня 2025 року включно (в межах строку досудового розслідування).

Визначити підозрюваному ОСОБА_6 заставу в розмірі 80 (вісімдесят) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 242 240,00 гривень (двісті сорок дві тисячі двісті сорок).

У випадку внесення вказаного розміру застави на відповідний рахунок підозрюваний звільняється з-під варти в порядку визначеному ч. 4 ст. 202 КПК України.

У випадку звільнення з-під варти на ОСОБА_6 покладаються такі обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора та суду за викликом;

- не відлучатися з м. Миколаєва без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- утримуватися від спілкування із потерпілими, свідками, спеціалістами, експертами стосовно даного кримінального провадження;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд і в`їзд в Україну.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала може бути оскаржена до Миколаївського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1