Справа № 185/584/25
Провадження 1-кс/185/62/26
У Х В А Л А

15 січня 2026 року м. Павлоград

Слідчий суддя Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Павлограді клопотання дізнавача СД Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Павлоградської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт тимчасово вилученого майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000009 від 06 січня 2025 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Клопотанням від 14 січня 2026 року дізнавач порушив питання про накладення арешту шляхом заборони користування, розпорядження та відчуження на:

мобільний телефон марки Redmi 9C, IMEI 1 НОМЕР_1 , IMEI 2 НОМЕР_2 , серійний номер НОМЕР_3 , поміщений до спец. пакету № PSP1378018;

4 сита, на поверхні яких містяться залишки речовини рослинного походження, поміщені до спец. пакету № NPU6226615;

електронні ваги, поміщені до спец. пакету № PSP1378017,

які були виявлені та вилучені 14 січня 2026 року під час санкціонованого обшуку за адресою: м. Павлоград, вул. Виноградна (Сметаніна), буд. 3.

Клопотання обґрунтовано тим, що у кримінальному провадженні № 0000009 розслідується факт незаконного виробництва, виготовлення, придбання, зберігання, перевезення чи пересилання наркотичних засобів без мети збуту (ч. 1 ст. 309 КК України). Вилучені речі 14 січня 2026 року постановою дізнавача визнані речовими доказами, оскільки можуть містити відомості, що мають значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, зокрема мобільний телефон містить фотознімки та знімки екрану із зображенням місць з координатами у м. Павлоград, а на ситах виявлено залишки речовини рослинного походження. Накладення арешту необхідне з метою запобігання можливості їх пошкодження, знищення, зміни чи відчуження, а також для проведення детального комплексного дослідження за участю спеціалістів.

Дізнавач у судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд клопотання за своєї відсутності, клопотання підтримує. У відповідності до ч. 1 ст. 172 КПК України, неприбуття дізнавача у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання про арешт майна.

Клопотання про арешт майна розглянуто без участі власника майна. Володілець майна, який не був присутнім при розгляді клопотання про арешт майна, має право заявити клопотання про скасування арешту майна в порядку та на підставах, визначених ст. 174 КПК України.

Розглянувши клопотання, дослідивши додані до нього матеріали кримінального провадження, слідчий суддя дійшов такого висновку.

Слідчим суддею встановлено, що СД Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області за процесуального керівництва Павлоградської окружної прокуратури здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000009 від 06.01.2025 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, за фактом незаконного зберігання наркотичних засобів без мети збуту.

07 січня 2026 року ухвалою слідчого судді Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області ОСОБА_5 було надано дозвіл на проведення обшуку за адресою: м. Павлоград, вул. Виноградна (Сметаніна), буд. 3 (справа № 185/584/25, провадження № 1-кс/185/45/26).

Відповідно до п. 1 та п. 2 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 167 КПК України, тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.

Відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України, тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Відповідно до ч. 7 ст. 236 КПК України, вилучені речі та документи, які не входять до переліку, щодо якого прямо надано дозвіл на відшукання в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку, та не відносяться до предметів які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Відповідно до положень ч. 1 та ч. 3 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

За ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Постановою дізнавача від 14 січня 2026 року вищевказані речі визнані речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000009, оскільки можуть містити сліди кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України.

Враховуючи, що вилучені речі мають значення речових доказів, їх збереження є необхідним для повного та неупередженого досудового розслідування, а незастосування арешту може призвести до втрати чи пошкодження доказів, слідчий суддя дійшов висновку про наявність достатніх підстав для накладення арешту на зазначені дізнавачем предмети з метою забезпечення збереження речових доказів.

При цьому слідчий суддя враховує вимоги статей 131, 132 КПК України щодо розумності, пропорційності та обґрунтованості заходів забезпечення кримінального провадження і вважає, що обраний спосіб арешту (заборона користування, розпорядження та відчуження) є необхідним і достатнім для досягнення мети, передбаченої законом.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 98, 131132, 170, 172173, 369372 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт шляхом заборони користування, розпорядження та відчуження на:

мобільний телефон марки Redmi 9C, IMEI 1 НОМЕР_1 , IMEI 2 НОМЕР_2 , серійний номер НОМЕР_3 , поміщений до спец. пакету № PSP1378018;

4 сита, на поверхні яких містяться залишки речовини рослинного походження, поміщені до спец. пакету № NPU6226615;

електронні ваги, поміщені до спец. пакету № PSP1378017,

які були виявлені та вилучені 14 січня 2026 року під час санкціонованого обшуку за адресою: АДРЕСА_1 .

Вилучене майно зберігати відповідно до Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження (затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.11.2012 № 1104).

Відповідно до ч. 1 ст. 175 КПК України ухвала про арешт майна виконується негайно дізнавачем, прокурором.

Власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді за клопотанням власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення. Подання апеляційної скарги не зупиняє виконання ухвали.

Суддя ОСОБА_1