Провадження по справі №1-кп/752/1361/25
У Х В А Л А

15 вересня 2025 року м. Київ

Голосіївський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

в ході судового розгляду в приміщенні суду в м. Києві кримінального провадження №0002326 відносно обвинуваченого за ч. 1 ст. 307, ч. 2 ст. 307, ч. 3 ст. 307, ч. 2 ст. 15 ч. 3 ст. 307 КК України:

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, українця, громадянина України, не працюючого, не одруженого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого;

з участю сторін кримінального провадження -

прокурора ОСОБА_4 ,

захисників ОСОБА_5 ,

обвинуваченого ОСОБА_3 ,

ВСТАНОВИВ:

На розгляді Голосіївського районного суду м. Києва перебуває обвинувальний акт відносно обвинуваченого за ч. 1 ст. 307, ч. 2 ст. 307, ч. 3 ст. 307, ч. 2 ст. 15 ч. 3 ст. 307 КК України ОСОБА_3 .

Прокурор заявив клопотання про продовження запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_3 , у виді тримання під вартою, посилаючись на те, що під час здійснення досудового розслідування відповідно до п. 4 ст.184 КПК України, встановлено наявність ризиків, передбачених п.п. 1,3,5 ч. 1 ст.177 КПК України, які на теперішній момент не зменшились та продовжують існувати, зокрема: обвинувачений ОСОБА_3 , може переховуватись від суду, впливати на свідків по справі, вчинити інше кримінальне провадження.

Захисник заперечував проти клопотання прокурора, просив зменшити розмір застави до 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Обвинувачений підтримав думку захисника.

Вислухавши думку учасників судового засідання, суд приходить до висновку, що в даний час відсутні підстави для зміни обвинуваченому міри запобіжного заходу.

Клопотання прокурора про продовження дії існуючої міри запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_3 , підлягає задоволенню, оскільки ризики та обставини, передбачені ст.ст. 177-178 КПК України, що існували на момент обрання запобіжного заходу, не зменшились і не зникли. Зокрема, ОСОБА_3 , обвинувачується у вчиненні, серед інших тяжких, особливо тяжкого злочину, не допитані свідки по справі та недосліджені інші докази, а тому суд дослухується до аргументів прокурора, який вказує, що обвинувачений може впливати на них, спотворити докази, продовжити злочинну діяльність, ухилятись від суду.

Обвинувачений на час вирішення даного питання, за своїм віком і станом здоров`я не має специфічних особливостей стану здоров`я, що унеможливлювало його тримання під вартою.

Так, вирішуючи питання щодо продовження запобіжного заходу, суд враховує, що обвинуваченому ОСОБА_3 інкриміноване кримінальне правопорушення, що відноситься до категорії особливо тяжких злочинів, за який передбачено покарання від дев`яти до дванадцяти років позбавлення волі.

У своїх рішеннях Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси поваги до особистої свободи.

Перелік доказів, зібраних під час досудового розслідування, є вагомим та детальна оцінка їм буде надана судом під час ухвалення кінцевого судового рішення, однак на даній стадії судового провадження цього достатньо для застосування щодо обвинуваченого запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Поряд із цим, суд враховує, що інкримінований злочин пов`язаний з обігом наркотичних засобів та, зокрема, їх розповсюдженням, має підвищену суспільну небезпеку.

Згідно з п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У виключних випадках, якщо суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (частина 5 статті 182 КПК).

При цьому, судом також враховується міра покарання, яка може бути призначена обвинуваченому у разі доведення його винуватості.

При цьому, клопотання захисника про зменшення розміру застави, не може бути задоволено у повному обсязі з огляду на встановлені судом обставин та відсутність поданих захисниками доказів, що запропонований ним розмір застави у 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, забезпечить належну процесуальну поведінку обвинуваченого ОСОБА_3 .

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, суд, при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

ЄСПЛ неодноразово наголошував, що застава має бути помірною, тобто обвинувачений або заставодавець фактично має змогу внести її у відповідному розмірі. Судом проаналізовано попередню ухвалу де визначався розмір застави, зокрема застава складала 1600 прожиткових мінімумів і з`ясував, що вона виявилася непомірною та обвинуваченим внесена не була. З урахуванням зазначеного, на думку суду, розмір застави необхідно зменшити.

Відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України, дієвість застави слід підкріпити покладенням на обвинуваченого ОСОБА_3 , ряду обовязків.

Керуючись ст.331 КПК України, суд-

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_3 у виді тримання під вартою - задовольнити.

Клопотання захисника про зменшення розміру застави - задовольнити частково.

Продовжити запобіжний захід у виді тримання під вартою ОСОБА_3 , строком на 60 (шістдесят) днів, тобто до 13.11.2025 року, включно.

Визначити ОСОБА_3 розмір застави, що становить 1590 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб та складає 4 814 520 (чотири мільйона вісімсот чотирнадцять тисяч п`ятсот двадцять) гривень, яка може бути внесена як самим обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою.

На підставі ст. 194 ч. 5 КПК України, у разі внесення застави, зобов`язати обвинуваченого ОСОБА_3 прибувати за кожною вимогою до суду та покласти наступні обов`язки: не відлучатись із населеного пункту, у якому проживає, без дозволу суду, повідомляти суд про зміну свого місця проживання, утримуватись від спілкування зі свідками та потерпілими, здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну, носити електронний засіб контролю.

Застава обвинуваченими або заставодавцями може бути внесена на розрахунковий рахунок Голосіївського районного суду м. Києва, за наступними реквізитами:

отримувач: ТУ ДСАУ в м. Києві

МФО: 820172

Банк: Державна казначейська служба України в м. Києві

р/р № UA1012089

призначення платежу: застава за (П.І.Б., дата народження особи за яку вноситься застава), згідно ухвали…(назва суду), від…(дата ухвали), по справі № …, внесені…(П.І.Б. особи, що вносить заставу).

Обвинувачений або заставодавці мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

Роз`яснити обвинуваченому, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення застави на розрахунковий рахунок Голосіївського районного суду м. Києва, має бути наданий уповноваженій службовій особі ДУ «Київський слідчий ізолятор».

Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа ДУ «Київський слідчий ізолятор» негайно має здійснити розпорядження про звільнення обвинуваченого з-під варти та повідомити усно і письмово Голосіївський районний суд м. Києва.

У разі внесення застави та з моменту звільнення обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної в даній ухвалі, обвинувачений зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави протягом 60 днів.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні застави обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Копію ухвали вручити обвинуваченим, прокурору та направити в ДУ «Київський слідчий ізолятор».

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Голосіївський районний суд м. Києва протягом п`яти днів з моменту проголошення.

Суддя ОСОБА_1