Справа № 366/1705/23
Провадження № 1-кп/366/66/25
УХВАЛА

26.09.2025 с-ще Іванків

Іванківський районний суд Київської області у складі головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши клопотання свідка ОСОБА_3 про проведення з ним судового засідання у режимі відеоконференції із приміщення, яке знаходиться поза межами приміщення суду (дистанційне судове засідання) у кримінальному провадженні № 0000490, внесеному в ЄРДР 14.12.2021 про обвинувачення ОСОБА_4 та ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні суду перебуває зазначене кримінальне провадження. Судове засідання призначено на 13 год. 00 хв. 26.09.2025.

Відповідно до реєстру матеріалів досудового розслідування кримінального провадження (п 36, 37 Реєстру) одним зі свідків є

ОСОБА_3 . Суть питання, поставленого на вирішення суду

26.09.2025 від свідка ОСОБА_3 до суду засобами електронного поштового зв`язку надійшло клопотання, підписане кваліфікованим електронним підписом захисником обвинуваченого, адвокатом ОСОБА_6 , згідно з яким свідок просить провести його допит у кримінальному провадженні з використанням електронного кабінету адвоката ОСОБА_6 та в присутності останнього.

Клопотання мотивоване тим, що свідок з 22.02.2022 постійно проживає на території Європейського Союзу. Також свідок зазначає, що у зв`язку з відсутністю в нього ідентифікаційного коду, він не може зареєструватись в системі «Електронний суд». Захисник ОСОБА_6 перебуває поруч з ним.

ІІ. Позиції учасників судового засідання

Сторона захисту не заперечувала проти задоволення клопотання.

Прокурор заперечила проти задоволення клопотання, оскільки свідок ОСОБА_3 на стадії досудового розслідування був свідком обвинувачення. Поруч зі свідком перебуває захисник, адвокат ОСОБА_6 , що може викликати сумнів у достовірності показань, які можуть бути надані свідком, оскільки присутній поруч захисник може впливати на свідка на користь сторони захисту.

ІІІ. Оцінка суду

Відповідно до п.п. 1, 4-1 та 5 ч. 1 ст. 336 КПК України судове провадження може здійснюватися у режимі відеоконференції під час трансляції з іншого приміщення, у тому числі яке знаходиться поза межами приміщення суду (дистанційне судове провадження), у разі:

неможливості безпосередньої участі учасника кримінального провадження в судовому провадженні за станом здоров`я або з інших поважних причин;

введення воєнного стану або під час карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України;

наявності інших підстав, визначених судом достатніми.

Суд ухвалює рішення про здійснення дистанційного судового провадження за власною ініціативою або за клопотанням сторони чи інших учасників кримінального провадження. У разі якщо сторона кримінального провадження чи потерпілий заперечує проти здійснення дистанційного судового провадження, суд може ухвалити рішення про його здійснення лише вмотивованою ухвалою, обґрунтувавши в ній прийняте рішення (ч. 2 ст. 336 КПК України)

За положеннями ч. 7 ст. 336 КПК України допит свідка, потерпілого, спеціаліста може здійснюватися у судовому засіданні в режимі відеоконференції виключно у приміщенні суду, визначеному судом. У виключних випадках в умовах воєнного або надзвичайного стану суд має право допитати свідка, потерпілого в судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів у порядку, передбаченому частинами 4-6 ст. 336 КПК України.

Отже, за загальним правилом суд може допитати свідка в режимі відеоконференції виключно в приміщенні іншого суду, який визначається судом, що здійснює розгляд кримінального провадження.

Разом з цим, свідок має користуватись власними технічними засобами та кваліфікованим електронним підписом згідно з вимогами Положення про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положень, що визначають порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи (ч. 5 ст. 336 КПК України)

Однак, положення ч. 7 ст. 336 КПК України містять виключення з цього правила (в частині перебування в приміщенні іншого суду), зокрема в умовах воєнного стану.

При цьому, тлумачення другого речення ч. 7 ст. 336 КПК України свідчить про те, що саме по собі введення умов воєнного стану не є достатньою підставою для проведення допиту судом свідка в режимі відеоконференції поза приміщенням суду, визначеного судом, що здійснює судовий розгляд кримінального провадження, про що свідчить формулювання «у виключних випадках» перед словами «в умовах воєнного стану».

Вирішуючи питання про те, чи є встановлені судом обставини такими, що становлять собою виключний випадок для надання можливості свідку ОСОБА_3 взяти участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза приміщенням суду, суд враховує таке.

Як зазначив свідок у своєму клопотанні, він з 22.02.2022 постійно проживає на території Європейського Союзу. Ця обставина ніким не оспорюється та опосередковано підтверджується тим, що згідно з відміткою на 8 арк. закордонного паспорту свідка, останній 22.02.222 виїхав за межі України в напрямку м. Рига (Латвія). Відомостей про повернення в Україну немає.

Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022, затвердженим Законом України № 2102-ІХ від 24.02.2022 року «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні», на території України введено воєнний стан з 05 год. 30 хв. 24.02.2022 строком на 30 днів.

18.04.2022 року строк дії воєнного стану продовжено до 24.08.2022 року Указом Президента України, який затверджено Законом України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні». В подальшому Указами Президента України воєнний стан знову продовжений.

Станом на час судового розгляду кримінального провадження воєнний стан в Україні не скасований та не відмінений.

Відповідно до ч. 1, 2 та 5 ст. 28 КПК України під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені цим Кодексом строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень.

Проведення досудового розслідування у розумні строки забезпечує прокурор, слідчий суддя (в частині строків розгляду питань, віднесених до його компетенції), а судового провадження - суд.

Кожен має право, щоб обвинувачення щодо нього в найкоротший строк або стало предметом судового розгляду, або щоб відповідне кримінальне провадження щодо нього було закрите.

За ч. 2 ст. 113 КПК України будь-яка процесуальна дія або сукупність дій під час кримінального провадження мають бути виконані без невиправданої затримки і в будь-якому разі не пізніше граничного строку, визначеного відповідним положенням цього Кодексу.

Забезпечення дотримання розумних строків є ключовим елементом принципу Верховенства права. Також елементом принципу Верховенства права є доступ до правосуддя.

В ухвалах від 05.07.2023 у справі №415/2182/20, від 08.09.2023 у справі №1-7/12 Великою Палатою Верховного Суду викладено висновки, відповідно до яких норми кримінального процесуального права не виключають можливості участі особи у судовому засіданні дистанційно із будь-якого місця з використанням власних технічних засобів.

Аргументуючи висловлену позицію, Велика Палата Верховного Суду посилається, зокрема, на п. 41 Керівництва щодо проведення судових проваджень у режимі відеоконференції №CEPEJ(2021)4REV4 від 30.06.2021, відповідно до якого Європейська комісія з питань ефективного правосуддя (CEPEJ) рекомендує судам залежно від вимог національного законодавства забезпечувати можливість участі осіб у судових засіданнях у режимі відеоконференції із залів суду, місць позбавлення волі, приміщень юридичних фірм чи інших безпечних місць, перелік яких не є вичерпним.

Враховуючи те, що свідок з 22.02.2022 не перебуває на території України, постійно проживає на території Європейського Союзу, що є його правом, яке не може бути обмеженим, тривалість розгляду кримінального провадження судом (обвинувальний акт надійшов до суду в червні 2023), умови воєнного стану а також те, що написання свідком заяви про його участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції свідчить про його бажання отримати доступ до правосуддя, суд приходить до висновку про те, що зазначені обставини є виключними випадками, які свідчать про можливість проведення зі свідком судового засідання в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду, визначеного судом, який здійснює судовий розгляд кримінального провадження.

Щодо застосування свідком власних технічних засобів, суд зазначає таке.

За положеннями ч. 5 ст. 336 КПК України, до яких відсилає ч. 7 цієї статті, свідок має користуватись власними технічними засобами та кваліфікованим електронним підписом згідно з вимогами Положення про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положень, що визначають порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-комунікаційної системи.

Як зазначив свідок у своєму клопотанні, він не має можливості зареєструвати свій власний кабінет в системі «Електронний суд» внаслідок відсутності в нього РНОКПП.

Однак, на переконання суду відсутність у свідка електронного кабінету не може бути підставою для обмеження його у праві бути присутнім у судовому засіданні в режимі відеоконференції з таких підстав.

У зв`язку із введенням воєнного стану та збройної агресії на території України Верховний Суд листом №1/0/2-22 від 03.03.2022 визначив можливість здійснення дистанційного судового провадження, зазначивши, серед іншого, що якщо через об`єктивні обставини учасник кримінального провадження не може брати участь у засіданні в режимі відеконференцзв`язку за допомогою технічних засобів, визначених КПК України, як виняток можна допускати участь такого учасника в режимі відеконференцзв`язку за допомогою інших засобів (абз. 1 п. 7 листа).

Аналогічне положення відображено у п. 10 рекомендацій Ради суддів України щодо роботи судів в умовах воєнного стану від 02.03.2022.

Згідно з п. 5 ч. 1 ст. 35 КПК України у суді функціонує Єдина судова інформаційно-комунікаційна система та/або її окремі підсистеми (модулі), що забезпечують, зокрема, участь учасників судового процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Відповідна процедура врегульована п.п. 13, 45, 46, 49, 5052 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя №1845/0/15-21 від 17.08.2021 (далі Положення №1845/0/15-21).

Така процедура активно використовується судами різних інстанцій як під час судового розгляду справ, так і досудового розслідування кримінальних проваджень, зокрема і у зв`язку з перебуванням (проживанням) учасників за кордоном.

Викладене підтверджується відповідними рішеннями про забезпечення учасникам кримінального провадження можливості брати участь у судових засіданнях в режимі відеоконференції (ухвали Верховного Суду від 20.03.2023 у справі №243/8830/19, від 21.02.2024 у справі №523/4890/19, від 30.05.2024 у справі №528/696/21, Апеляційної палати ВАКС від 06.12.2022 у справі №991/5487/22, від 15.02.2023 у справі №991/1138/23)

Відтак, відсутність в особи відповідних технічних засобів і можливостей, визначених КПК України для участі у судовому засіданні в режимі відеоконференції за умов воєнного стану та у виключних випадках не може бути перешкодою для доступу свідка до участі у судовому засіданні в режимі відеоконференції, тому суд вважає за можливе використання свідком технічних засобів, належних адвокату ОСОБА_6 .

Щодо присутності разом зі свідком адвоката ОСОБА_6 , суд зазначає таке.

Як зазначив прокурор у своїй запереченнях на клопотання про допит свідка у дистанційному порядку, адвокат ОСОБА_6 є захисником обвинуваченого. Свідок ОСОБА_3 на стадії досудового розслідування був свідком зі сторони обвинувачення. Тому, присутність біля свідка захисника обвинуваченого може викликати сумнів у достовірності слів останнього.

Суд встановив, що за встановлених обставин кримінального провадження участь свідка ОСОБА_3 є доцільною в режимі відеоконференції.

При цьому, доводи прокурора не можна вважати вочевидь необґрунтованими, оскільки свідок, який допитується судом перебуватиме поруч з теперішнім захисником зі сторони захисту, і який на стадії досудового розслідування був свідком обвинувачення, достовірність його показань в силу імовірних дій поруч присутнього захисника може викликати сумнів.

Разом з цим, свідок навіть в режимі відеоконференції попереджається про кримінальну відповідальність про за відмову від давання показань та завідомо неправдиві показання, приводиться до присяги, йому роз`яснюються його права (ч. 1 ст. 352 КПК України), що є стримуючим фактором від надання суду неправдивих відомостей.

Однак, враховуючи заперечення прокурора, суд приходить до висновку про задоволення клопотання свідка частково, шляхом забезпечення його участі в режимі відеоконференції із застосуванням технічних засобів адвоката ОСОБА_6 поза межами приміщення суду, із забороною присутності біля нього сторонніх осіб та власника технічного засобу проведення відеоконференції (адвоката ОСОБА_6 )

Саме такий спосіб клопотання забезпечить можливість допитати свідка судом та нівелює імовірні ризики впливу на нього сторонніх осіб.

Керуючись ст. 9, 28, 113, 336,370-372 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити частково.

Судове засідання з розгляду кримінального провадження № 0000490, внесеного в ЄРДР 14.12.2021 про обвинувачення ОСОБА_4 та ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, призначений на 13 год. 00 хв. 26.09.2025 провести в режимі відеконференцзв`язку зі свідком ОСОБА_3 поза межами приміщення суду, із забороною присутності біля нього сторонніх осіб та власника технічного засобу проведення відеоконференції.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1