Справа №484/6151/25
Провадження №1-кс/484/920/25
УХВАЛА

про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою

05.11.2025 м.Первомайськ

Слідчий суддя Первомайського міськрайонного суду Миколаївської області ОСОБА_1 секретар судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого СВ Первомайського РВП ГУНП в Миколаївській області ОСОБА_3 , погоджене із прокурором Первомайської окружної прокуратури Миколаївської області ОСОБА_4 , внесене у кримінальному провадженні №0000883 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Первомайська Миколаївської області, громадянина України, який має середню спеціальну освіту, який не одружений, дітей або інших осіб на утриманні не має, інвалідності не має, зареєстрованого місця проживання не має, проходив військову службу у військові частині НОМЕР_1 , фактично проживав за адресою: АДРЕСА_1 , в силу ст. 89 КК України є таким, що не має судимості,

який підозрюється, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 186 КК України,

за участю прокурора ОСОБА_4

слідчого ОСОБА_3

підозрюваного ОСОБА_5

захисника ОСОБА_6

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшло клопотання слідчого СВ Первомайського РВП ГУНП в Миколаївській області ОСОБА_3 , погоджене із прокурором Первомайської окружної прокуратури Миколаївської області ОСОБА_4 , внесене у кримінальному провадженні №0000883 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , який підозрюється, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 186 КК України.

Підтримуючи клопотання прокурор зазначила, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за яке передбачене покарання у виді позбавлення волі строком до 10 років, отже може переховуватись від органів досудового розслідування або суду з метою уникнення кримінальної відповідальності; перебуваючи на волі він може незаконно впливати та здійснювати тиск на свідків у вказаному кримінальному провадження з метою зміни їх показів; може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та вчинити інше кримінальне правопорушення. Також прокурор вказав, що застосувати більш м`які запобіжні заходи до підозрюваного неможливо, оскільки вони не забезпечать належної його поведінки.

Слідчий підтримав клопотання та просив його задовольнити.

Підозрюваний та захисник проти задоволення клопотання заперечували, просили обрати запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту, вказуючи, що ОСОБА_5 не має судимості, визнає свою вину, добровільно повернув викладене, отже у нього є шанс на те, що суд призначить йому покарання, не пов`язане з реальним позбавленням волі.

Вислухавши учасників процесу, суд дійшов такого висновку.

Застосування запобіжного заходу слідчим суддею здійснюється у порядку, передбаченому ст.. 194 КПК України, де зазначені підстави та обставини, які повинен враховувати слідчий суддя при вирішенні цього питання. Відповідно до вимог цієї статті, під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним злочину, наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.. 177 КПК України, на які вказує слідчий і прокурор; і недостатність підстав для застосування більш м`яких запобіжних заходів.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім передбачених ст.. 177 КПК України ризиків, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним злочину; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність його соціальних зв`язків в місці постійного проживання, у тому числі наявність родини й утриманців; наявність постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; його майновий стан; наявність судимостей та інші.

Відповідно до ч.1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно із вимогами ч. 1 ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім передбачених ст.. 177 КПК України ризиків, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним злочину; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність його соціальних зв`язків в місці постійного проживання, у тому числі наявність родини й утриманців; наявність постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; його майновий стан; наявність судимостей та інші.

До Єдиного реєстру досудових розслідувань 02.11.2025 внесені відомості за № 0000883 про кримінальне правопорушення, передбачене ч.4 ст. 186 КК України. У вчинені вказаного злочину підозрюється ОСОБА_5 . Зокрема, він підозрюється в тому, що, будучи військовослужбовцем, призваним за мобілізацією та проходячи військову службу у військової частини НОМЕР_1 , 02.1 1.2025 приблизно о 14:00, перебуваючи за адресою: АДРЕСА_2 , діючи умисно, з корисливих мотивів, з метою особистого збагачення за рахунок чужого майна, в умовах воєнного стану, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, розуміючи, що його протиправні дії носять відкритий характер і зрозумілі потерпілій ОСОБА_7 , взяв електронний годинник марки «Skmei 1647» ціною 750 грн та вибіг з приміщення магазину, тим самим відкрито заволодів майном ОСОБА_7 . Отже, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, а саме: у відкритому викраденні чужого майна (грабежу), вчиненому в умовах воєнного стану. .

Підозра ОСОБА_5 підтверджується зібраними в кримінальному провадженні такими доказами: протоколами прийняття заяви від потерпілої, її допиту, допиту свідків, огляду місця події. Обґрунтованість підозри підозрюваний та його захисник не оспорювали.

Згідно з визначеним Європейським судом з прав людини поняттям, обґрунтована підозра - це добровільне припущення про вчинення особою певного діяння, ґрунтується на об`єктивних відомостях, які можна перевірити у судовому розгляді та які спонукали б неупереджену та розумну людину вдатися до практичних дій, щоб з`ясувати, чи є така підозра обґрунтованою.

Підозра, виходячи з постанови Судової палати у кримінальних справах Верховного Суду від 24 листопада 2016 року № 5-328кс16, є обґрунтованим припущенням про вчинення особою кримінального правопорушення.

При цьому, слід зауважити, що стандарт доведення обґрунтованості підозри є нижчим від стандарту доведеності винуватості поза розумним сумнівом та вимагає меншої ваги доказів, ніж для ухвалення обвинувального вироку.

Європейський суд з прав людини у своєму рішенні «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» зазначив, що факти, які викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження або навіть для пред`явлення обвинувачення, що є завданням наступних етапів кримінального процесу.

Отже, наявні докази, які містяться в матеріалах провадження, свідчать про наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, за яке передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до десяти років, отже, розуміючи наслідки вчиненого підозрюваний може переховуватися від органу досудового розслідування та суду. Крім того, будучи обізнаним про місця проживання свідків у кримінальному провадженні, перебуваючи на свободі матиме можливість впливати на останніх з метою схилення їх до дачі завідомо неправдивих показів, чим буде перешкоджати встановленню істини у справі, перешкоджати кримінальному провадженні іншим чином. Як пояснив підозрюваний він самовільно залишив місце служби, отже офіційного доходу не має, тобто, перебуваючи на волі, може продовжити вчиняти кримінальні правопорушення.

Крім того, підозрюваний не одружений, дітей не має, не має зареєстрованого місця реєстрації, проживає один. Як пояснив підозрюваний, його мати перебуває за кордоном, а він проживає квартирі, яка належить саме матері, однак докази на підтвердження цього не надані. Вказане свідчить про відсутність міцних соціальних зав`язків. Крім того, підозрюваний пояснив, що він самовільно залишив місце служби.

Отже, враховуючи вищевикладене, наявність конкретного суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості переважає принцип поваги до свободи особистості, суд вважає доведеним наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, на які вказує слідчий у клопотанні. При цьому, слід зазначити, що ризик це не визначена подія, та по суті, представляє собою ймовірність отримання несприятливих для досудового слідства, суду подій, визначених у ч. 1 ст. 177 КПК України.

Зазначеним ризикам неможливо запобігти, застосувавши до підозрюваного будь-який більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою.

Тяжкість злочину, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , відповідно до ч.2 ст. 183 КПК України, дозволяє застосування відносно нього запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Згідно із ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до ч.4, п.2 ч.5 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього. Розмір застави визначається у таких межах, зокрема щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчинення тяжкого кримінального правопорушення, його майновий стан, слідчий суддя вважає за необхідне визначити заставу у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, встановлених на 2025, в сумі 60560грн.

Керуючись ст.ст. 176-178, 181, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

клопотання задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою в межах досудового розслідування строком на 60 днів починаючи з моменту його затримання терміном до 31.12.2025 до 14:30.

Визначити розмір застави у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб в сумі 60560 (шістдесят тисяч п`ятсот шістдесят)грн. У разі внесення застави протягом усього часу тримання під вартою звільнити ОСОБА_5 з-під варти.

У разі внесення застави покласти на підозрюваного обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду за першою вимогою;

- не відлучатись з населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання, роботи, зміну контактних даних;

- утримуватись від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні.

Попередити підозрюваного про наслідки невиконання таких обов`язків, якщо вони будуть на нього покладені.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Миколаївського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її винесення, а підозрюваним в той же строк з моменту вручення йому копії ухвали.

Оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1