Провадження №1-кс/463/217/26
У Х В А Л А

20 січня 2026 року м. Львів

Слідчий суддя Личаківського районного суду м. Львова ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Львів клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту, який накладено згідно ухвали слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова від 01.12.2025 року, у кримінальному провадженні №0001860 від 12 листопада 2025 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 361, ч. 5 ст. 185 КК України,

встановив:

ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова з клопотанням про скасування арешут, який накладено згідно ухвали слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова від 01.12.2025 року, у кримінальному провадженні №0001860 від 12 листопада 2025 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 361, ч. 5 ст. 185 КК України.

Зокрема просить: Скасувати арешт, накладений на його банківський рахунок (картка НОМЕР_1 )..

Клопотання мотивує тим, що у межах кримінального провадження №0001860 від 12.11.2025 року ухвалою слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова було накладено арешт на його банківський рахунок (картка НОМЕР_1 ), а кошти на ньому були визнані речовими доказами. Повідомляю, що він не вчиняв жодних протиправних дій, не має статусу підозрюваного чи обвинуваченого у вказаному провадженні, повідомлення про підозру йому не вручалося. Грошові кошти, що надійшли на його рахунок перед арештом, є кошти від продажу його власних цифрових активів (криптовалюти) через сервіс Binance P2P, здійснені з особистого акаунту Binance, на його власний банківський рахунок у ПриватБанку. Готовий надати суду будь-які підтвердження походження коштів: історію угод Binance P2P, підтвердження власності акаунту, скріншоти транзакцій, тощо. Таким чином, він є добросовісним набувачем коштів, що підтверджується їх законним походженням та відсутністю будь-яких моїх зв`язків із можливими протиправними діями інших осіб, які могли бути фігурантами цього кримінального провадження. Арешт накладено механічно, у межах масового арешту великої кількості рахунків (близько 50 осіб), і жодних підстав вважати, що саме мої кошти мають стосунок до злочину, у матеріалах провадження немає. Арешт майна необґрунтовано порушує моє конституційне право на володіння, користування та розпорядження власністю..

ОСОБА_3 до судового засідання подав заяву про розгляд клопотання у його відсутності, таке підтримує та просить задоволити.

Слідчий в судове засідання не з`явився, однак надала заяву, що не заперечує щодо скасування арешту.

Дослідивши матеріали клопотання про накладення арешту на майно та матеріали клопотання про скасування такого, слідчий суддя дійшов до таких висновків.

Встановлено, що слідчими СВ Львівського РУП №1 ГУНП у Львівській області, за процесуального керівництва Галицької окружної прокуратури м.Львова проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001860 від 12.11.2025 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 361, ч. 5 ст. 185 КК України.

Досудове розслідування у цьому кримінальному провадженні розпочато на підставі представники ТОВ «ЗахідНадраСервіс», ТОВ «Енергопарк Яворів», щодо несанкціонованого втручання в роботу системи дистанційного банківського обслуговування «Клієнт-Банк» та викрадення коштів у особливо великих розмірах.

Встановлено, що 12.11.2025 року в період часу з 13:20 год. по 16:00 год. невідомі особи, після несанкціонованого втручання в систему керування рахунком належним ТОВ «ЗахідНадраСервіс» UA0028234 емітованим АТ «Укрексімбанк» створила 23 платіжних доручення та переказала кошти у сумі 78 млн. 445 тис. грн. на рахунки компанії ТОВ «Артбрук» НОМЕР_2 , емітований АТ «Райффайзен Банк».

У подальшому, зловмисники з метою недопущення блокування викрадених коштів переказали їх різними сумами на підконтрольні ТОВ «Артбрук» рахунки емітовані в АТ «ПУМБ».

Крім того, кіберзлочинці також несанкціонованого втрутились в систему керування рахунком належним ТОВ «Енергопарк Яворів» № 6073 емітованим АТ «Сенс Банк» та створивши 13 платіжних доручень переказала кошти на рахунки відкриті в АТ «Укрсіббанк» та ПАТ «МТБ БАНК», у сумі 48 млн. 777 тис. грн.

Загальна сума завданої ТОВ «ЗахідНадраСервіс» та ТОВ «Енергопарк Яворів» матеріальної шкоди, становить близько 127 млн. 222 тис. грн.

Під час проведеного аналізу встановлено, що кіберзлочинцями після проведеної кібератаки направленої на заволодіння коштами було використано 11 банківських установ (АТ «Райффайзен Банк», АБ «Укргазбанк», АТ «Укрексімбанк», ПАТ «МТБ БАНК», АТ «Сенс Банк», ТОВ «Нова Пей», АТ КБ «ПриватБанк, АТ «Таскомбанк», АТ «Універсал Банк», АТ «Банк Альянс», АТ «ПУМБ») 7 розрахункових рахунків відкритих на ім`я юридичних компаній та 68 розрахункових рахунків відкритих на фізичних осіб підприємців та 100 карточних рахунків відкритих на фінансових мулів «дропів». Оперативним відпрацюванням спільно з працівниками служби безпеки банку встановлено, що невстановлені особи шляхом несанкціонованого втручання у внутрішні мережі компаній отримали доступ до їх клієнт-банку відкритого в АТ «Укрексімбанк» та АТ «СенсБанк» , що дало змогу подальшого контролю вказаних банківських рахунків та несанкціонованих перерахунків без згоди законного власника на підконтрольні банківські карти та рахунки відкриті в АТ КБ «ПРИВАТБАНК», на грошові кошти у безготівковій формі, що знаходяться на таких вона просить накласти арешт. Окрім цього отримано відповідь щодо можливо причетних осіб до вчинення вказаного кримінального провадження що надійшла каналами міжнародного поліцейського зв`язку «SIENA» від правоохоронних органів Польщі. Зазначає, що грошові кошти, які знаходяться на банківських картках та рахунках відкритих в АТ КБ «ПРИВАТБАНК», визнано речовими доказами, оскільки вони є предметом кримінального правопорушення, коштами, що одержані внаслідок вчинення суспільно-небезпечного протиправного діяння, яке розслідується у цьому кримінальному провадженні, тобто відповідають критеріям ст. 98 КПК України. Відтак з метою збереження речових доказів, запобігання протиправним діям з використанням банківських рахунків, припиненням злочинної діяльності з привласнення та розтрати грошових коштів, в органу досудового розслідування виникла необхідність у накладені арешту

Ухвалою слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова від 01.12.2025, накладено у кримінальному провадженні №0001860 від 12.11.2025 року, арешт шляхом заборони розпоряджатись будь-яким чином грошима у безготівковій формі та зупинення проведення всіх видаткових операцій по банківській картці, на грошові кошти у безготівковій формі, які знаходяться в тому числі на банківській карті НОМЕР_3 власник карти НОМЕР_4 , в АТ КБ «ПРИВАТБАНК» (),

Відповідно до ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя постановляючи ухвалу про накладення арешту на грошові кошти, що знаходяться на банківських рахунках виходив з того, що вказане майно є речовим доказом, відповідає критеріям, зазначеним у ст.98 КПК України, містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, з метою збереження речових доказів, забезпечення спеціальної конфіскації.

Відповідно до ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до ч.2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

При вирішенні питання про скасування арешту майна, слідчий суддя враховує вимоги чинного законодавства, щодо судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб під час застосування заходів забезпечення кримінального провадження. Слідчий суддя, виконуючи покладені на нього обов`язки, запобігає зловживанню стороною обвинувачення її повноваженнями з метою збереження рівності сторін кримінального провадження та збалансованості їх прав.

Слідчим подано до суду заяву, відповідно до якої не заперечує щодо скасування арешту. Отже, заявник є добросовісним набувачем грошових коштів, що підтверджується відповідними доказами.

На думку слідчого судді таке втручання у право власності заявника було необхідне, до поки в подальшому застосуванні цього заходу не відпала потреба. Враховуючи позицію слідчої, конкретні обставини справи, скасування зазначеного заходу забезпечення кримінального провадження (арешту майна), жодним чином не зашкодить виконанню завдань кримінального провадження.

Враховуючи вищенаведене, приходжу до висновку, що клопотання про скасування арешту з майна є підставним та підлягає до задоволення.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст.132, 174 КПК України, слідчий суддя,

постановив:

Клопотання задоволити.

Арешт шляхом заборони розпоряджатись будь-яким чином грошима у безготівковій формі та зупинення проведення всіх видаткових операцій по банківській картці, на грошові кошти у безготівковій формі, які знаходяться на банківській карті НОМЕР_3 власник карти НОМЕР_4 , в АТ КБ «ПРИВАТБАНК» (),

який накладений ухвалою слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова від 01.12.2025 року (справа № 463/11174/25, провадження 1-кс/463/10919/25), скасувати.

Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1