Справа № 304/2016/25 Провадження № 1-кс/304/756/2025
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 вересня 2025 року м. Перечин

Слідчий суддя Перечинського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю: старшого детектива ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника підозрюваного - адвоката ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Перечин клопотання старшого детектива Підрозділу детективів Територіального управління БЕБ в Закарпатській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором - начальником відділу Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Ужгород Ужгородського району, Закарпатської області, громадянина України, зі слів має вищу освіту, одруженого, має на утриманні двох малолітніх дітей: ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , працюючого начальником відділу технічного нагляду департаменту міської інфраструктури Ужгородської міської ради, зареєстрований та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, -

за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000010 від 03.08.2023 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст.191, ч.1 ст.366 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

09.09.2025 року старший детектив Підрозділу детективів Територіального управління БЕБ в Закарпатській області ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Перечинського районного суду Закарпатської області з клопотанням, яке погоджене прокурором - начальником відділу Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 .

У поданому клопотанні детектив зазначає, що підрозділом детективів Територіального управління БЕБ у Закарпатській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000010 від 03.08.2023 року за підозрою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст.191, ч.1 ст.366 КК України.

Та досудовим розслідуванням у даному кримінальному провадженні встановлено, що ОСОБА_5 з 23.12.2021 року по цей час займає посаду головного спеціаліста відділу технічного нагляду департаменту міської інфраструктури Ужгородської міської ради (накази 23.12.2021 № 9/к та 01.07.2023 № 38/к).

Відповідно до положення про відділ технічного нагляду департаменту міської інфраструктури Ужгородської міської ради (надалі Положення), які діяли упродовж періоду часу з 23.12.2021 року по сьогоднішній день, на головного спеціаліста цього відділу покладається здійснення контролю за якістю та обсягами виконаних підрядних робіт і дотриманням підрядником затвердженого графіку виконання робіт; оформлення актів робіт, виконаних з недоліками; здійснення контролю за усуненням підрядником дефектів; погодження актів приймання виконаних робіт, наданих підрядником, та подання їх для оплати та ін.

Крім того, відповідно до Положення працівники відділу зобов`язані: здійснювати контроль за якістю та обсягами виконаних підрядних робіт; здійснювати контроль за дотриманням підрядником затвердженого графіку виконання робіт; проводити перевірку наявності документів, які підтверджують якість характеристики конструкцій, виробів, матеріалів та використовується під час проведення робіт на об`єкті (технічного паспорта сертифіката, документів, що відображають результати лабораторних випробувань тощо); відповідності виконаних будівельно-монтажних робіт, конструкцій виробів, матеріалів та обладнання проектним рішенням, вимогам державних стандартів, будівельних норм і правил, технічних умов та інших нормативних документів; відповідності обсягів та якості виконаних будівельно-монтажних робіт проектно-кошторисній документації; виконання підрядником вказівок приписів, виданих за результатами технічного нагляду, державного архітектурно-будівельного контролю та державного нагляду; повідомляти підряднику про невідповідність виробів, матеріалів та обладнання вимогам нормативних документів; надавати підряднику рекомендації щодо усунення порушень під час виконання дорожніх робіт та контролювати хід виконання таких рекомендацій; оформляти акти робіт, виконаних з недоліками; здійснювати контроль за усуненням підрядником дефектів; здійснювати в рамках технічного нагляду суцільний або вибірковий контроль за якістю та обсягами виконаних робіт з використанням візуального та інструментальних методів контролю; проводити огляд та оцінку виконаних робіт, які на наступних етапах їх виконання буде неможливо провести (приховані роботи) разом із представниками підрядника; здійснювати приймання виконаних підрядником робіт за умови відповідності якості та обсягів таких робіт проектній документації, вимогам будівельних норм, у тому числі в частині створення умов доступності для осіб з інвалідністю та інших маломобільних груп населення; здійснювати погодження актів приймання виконаних робіт, наданих підрядником, та подання їх для оплати; вести облік обсягів прийнятих і оплачених будівельно-монтажних робіт, а також будівельно-монтажних робіт, виконаних з недоліками; розглядати надані підрядником пропозиції щодо провадження строків виконання дорожніх робіт, необхідністю виконання додаткових робіт; брати участь у проведенні перевірки: роботою комісією якості окремих конструкцій і вузлів, будівельно-монтажних робіт усіх видів.

Відповідно до посадової інструкції головного спеціаліста відділу технічного нагляду департаменту міської інфраструктури Ужгородської міської ради від 17.11.2021 року, Головний спеціаліст, в межах своєї компетенції здійснює контроль якості, відповідності виконання будівельно-монтажних робіт, використання будівельних матеріалів згідно проектно-кошторисній документації і державних будівельних норм України, та перевірки відповідності об`ємів фактично виконаних робіт актам виконаних робіт.

Таким чином, перебуваючи на посаді головного спеціаліста відділу технічного нагляду департаменту міської інфраструктури Ужгородської міської ради ОСОБА_5 , згідно Примітки 1 до статті 364 КК України, є службовою особою, яка постійно чи тимчасово обіймає на державних чи комунальних підприємствах посади, пов`язані з виконанням організаційно розпорядчих функцій або адміністративно господарських функцій, або виконують такі функції за спеціальним повноваженням, яким особа наділяється повноважним органом державної влади, органом місцевого самоврядування, центральним органом державного управління із спеціальним статусом, повноважним органом чи повноважною особою підприємства, установи, організації судом або законом.

Детектив у клопотанні зазначає, що ОСОБА_5 , незважаючи на свою обізнаність з вимогами щодо вищевказаних обов`язків, використовуючи свої повноваження та адміністративно-господарчі функції всупереч інтересам служби, вступив у злочинну змову із Фізичною особою-підприємцем ОСОБА_11 , для незаконного заволодіння бюджетними коштами при наступних обставинах.

Так, між Ужгородською міською радою та Фізичною особою підприємець ОСОБА_11 23.06.2021 року укладено договір підряду № 59/21 про «Капітальний ремонт опалення будівлі ЗОШ І-ІІІ ступенів № 19 по вул.Заньковецької, 66», загальною вартістю договору, з урахуванням внесених змін до основного договору у бік зменшення, 2 330 397 грн, строком з дня його підписання, до 31.12.2022 року.

В липні 2021 року, але не пізніше 24.09.2021, більш точний час органом досудового розслідування не встановлено, головний спеціаліст відділу технічного нагляду департаменту міської інфраструктури Ужгородської міської ради ОСОБА_5 , зловживаючи службовим становищем, шляхом порушення своїх повноважень, використовуючи адміністративно-господарчі функції всупереч інтересам служби, вступив у злочинну змову із Фізичною особою-підприємцем ОСОБА_11 для незаконного заволодіння бюджетними коштами, які призначались на капітальний ремонт систем опалення ЗОШ І-ІІІ ступенів №19 Ужгородської міської ради.

Зокрема, 19.07.2021 року, 17.08.2021 року та 24.09.2021 року головний спеціаліст відділу технічного нагляду департаменту міської інфраструктури Ужгородської міської ради ОСОБА_5 , будучи службовою особою, за попередньою змовою з ФОП ОСОБА_11 , усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх діянь, передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, перебуваючи в приміщенні відділу технічного нагляду департаменту міської інфраструктури Ужгородської міської ради, за адресою: м. Ужгород, площа Поштова, 3, підписав акти надання послуг № 1 приймання виконаних будівельних робіт за липень 2021 року, № 2 приймання виконаних будівельних робіт за серпень 2021 року, № 3 приймання виконаних будівельних робіт за вересень 2021 року, надавши їм статусу офіційного документу, зміст яких не відповідав дійсності, який був складений ФОП ОСОБА_11 . Невідповідність згаданих актів приймання виконаних робіт стосується фактичного не встановлення клапанів термостатичних прохідних 1/2" Giacomini R402, прохідних відсічних клапанів діаметром 15 мм, регуляторів перепаду тиску діаметром 15 мм, регуляторів перепаду тиску діаметром 20 мм, регуляторів перепаду тиску діаметром 25 мм, клапанів відключення кутових діаметром 15 мм та кранів радіаторних, що не відповідає проектним рішенням та умовам договірної ціни.

На підставі вказаних актів приймання виконаних робіт, в які внесено недостовірні відомості, підписаних ОСОБА_5 , Департаментом міської інфраструктури Ужгородської міської ради () перераховано на банківський рахунок ФОП ОСОБА_11 № НОМЕР_1 , відкритий у ПАТ КБ «ПриватБанк», грошові кошти за Договором підряду № 59/21 від 23.06.2021 року у розмірі 2 330 397,00 грн., які є бюджетними коштами, отриманими/перерахованими за недостовірними відомостями щодо виконаних робіт, що нібито виконані по об`єкту «Капітальний ремонт системи опалення будівлі ЗОШ І-ІІІ ст.№ 19 по вул.Заньковецької, 66 в м. Ужгород».

Проведеним досудовим розслідуванням встановлено, що внаслідок протиправних дій головного спеціаліста відділу технічного нагляду департаменту міської інфраструктури Ужгородської міської ради ОСОБА_5 бюджету Ужгородської міської ради нанесено збитків на загальну суму 584 616,84 грн, з урахуванням податку 5%, що становить різницю між фактичною вартістю виконаних робіт та витрат зазначених в актах виконаних робіт № 1 від 19.07.2021 за липень 2021 року, № 2 від 17.08.2021 року за серпень 2021 року та № 3 від 24.09.2021 року за вересень 2021 року по об`єкту: «Капітальний ремонт системи опалення будівлі ЗОШ І-ІІІ ступенів № 19 по вул.Заньковецької, буд.66 в м.Ужгород», згідно договору № 59/21 від 23.06.2021 року.

Надалі, 20.06.2023 року між Ужгородською міською радою та Фізичною особою підприємцем ОСОБА_11 було укладено договір підряду № 23-16/1211021т про «Капітальний ремонт системи опалення Ужгородської загальноосвітньої школи І-ІІІ ст. № 7 Ужгородської міської ради», загальною вартістю договору, з урахуванням внесених змін до основного договору у бік зменшення, 4 146 131 грн., строком з дня його підписання до 31.12.2024 року.

В липні 2023 року, але не пізніше 22.08.2023, більш точний час органом досудового розслідування не встановлено, головний спеціаліст відділу технічного нагляду департаменту міської інфраструктури Ужгородської міської ради ОСОБА_5 , зловживаючи службовим становищем, шляхом порушення своїх повноважень і використовуючи адміністративно-господарчі функції всупереч інтересам служби, продовжуючи злочинну домовленість із Фізичною особою-підприємцем ОСОБА_11 , за попередньою змовою з останнім вирішили незаконно заволодіти бюджетними коштами, які призначались на капітальний ремонт систем опалення ЗОШ І-ІІІ ступенів № 7 Ужгородської міської ради.

Так, 26.07.2023 року та 22.08.2023, головний спеціаліст відділу технічного нагляду департаменту міської інфраструктури Ужгородської міської ради ОСОБА_5 , будучи службовою особою, за попередньою змовою з ФОП ОСОБА_11 , усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх діянь, передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, перебуваючи в приміщенні відділу технічного нагляду департаменту міської інфраструктури Ужгородської міської ради, за адресою: м. Ужгород, площа Поштова, 3, підписав акти надання послуг № 1 приймання виконаних будівельних робіт за липень 2023 року, № 2 приймання виконаних будівельних робіт за серпень 2023 року по об`єкту «Капітальний ремонт системи опалення Ужгородської загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів № 7 Ужгородської міської ради», згідно договору підряду № 23-16/1211021 від 20.06.2023 року, надавши їм статусу офіційного документу зміст яких не відповідав дійсності, який був складений ФОП ОСОБА_11 . Невідповідність згаданих актів приймання виконаних робіт стосується фактичного не встановлення клапани відключення кутові діаметром 15 мм, крани радіаторні, регуляторів перепаду тиску діаметром 20 мм, регуляторів перепаду тиску діаметром 25 мм, клапанів відключення кутових діаметром 15 мм та кранів радіаторних, що не відповідає проектним рішенням та умовам договірної ціни.

На підставі вказаних актів приймання виконаних робіт, в які внесено недостовірні відомості, підписаних ОСОБА_5 , Департаментом міської інфраструктури Ужгородської міської ради () перераховано на банківський рахунок ФОП ОСОБА_11 № НОМЕР_1 , відкритий у ПАТ КБ «ПриватБанк», грошові кошти за Договором підряду № 23-16/1211021 від 20.06.2023 року, у розмірі 4 146 131,00 гривень, які є бюджетними коштами отриманими/перерахованими за недостовірними відомостями щодо виконаних робіт, що нібито виконані по об`єкту «Капітальний ремонт системи опалення Ужгородської загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів № 7 Ужгородської міської ради».

Проведеним досудовим розслідуванням встановлено, що внаслідок протиправних дій головного спеціаліста відділу технічного нагляду департаменту міської інфраструктури Ужгородської міської ради ОСОБА_5 бюджету Ужгородської міської ради нанесено збитків на загальну суму 1 163 305,54 грн, з урахуванням податку 5%, що становить різницю між фактичною вартістю виконаних робіт та витрат, зазначених в актах виконаних робіт № 1 за липень 2023 року та № 2 за серпень 2023 року по об`єкту: «Капітальний ремонт системи опалення Ужгородської загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів № 7 Ужгородської міської ради», згідно договору № 23-16/1211021 від 20.06.2023 року.

Як вказує у клопотанні старший детектив, ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч.5 ст.191 КК України, а саме у заволодінні чужим майном шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчиненому за попередньою змовою групою осіб, в особливо великому розмірі.

Також детектив зазначає, що в ході досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_5 , усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх діянь, передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, вчинив службове підроблення офіційних документів за наступних обставин.

23.06.2021 року між Ужгородською міською радою та Фізичною особою підприємець ОСОБА_11 було укладено договір підряду № 59/21 про «Капітальний ремонт опалення будівлі ЗОШ І-ІІІ ступенів № 19 по вул. Заньковецької, 66», загальною вартістю договору, з урахуванням внесених змін до основного договору у бік зменшення, 2 330 397 грн, строком з дня його підписання до 31.12.2022 року.

В липні 2021 року, але не пізніше 24.09.2021, більш точний час органом досудового розслідування не встановлено, головний спеціаліст відділу технічного нагляду департаменту міської інфраструктури Ужгородської міської ради ОСОБА_5 , зловживаючи службовим становищем, шляхом порушення своїх повноважень і використовуючи адміністративно-господарчі функції всупереч інтересам служби, вступив у злочинну змову із Фізичною особою-підприємцем ОСОБА_11 для незаконного заволодіння бюджетними коштами, які призначались на капітальний ремонт систем опалення ЗОШ І-ІІІ ступенів №19 Ужгородської міської ради.

Так, 19.07.2021 року, 17.08.2021 року та 24.09.2021 року головний спеціаліст відділу технічного нагляду департаменту міської інфраструктури Ужгородської міської ради ОСОБА_5 , будучи службовою особою, за попередньою змовою ФОП ОСОБА_11 , усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх діянь, передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, перебуваючи в приміщенні відділу технічного нагляду департаменту міської інфраструктури Ужгородської міської ради, за адресою: м. Ужгород, площа Поштова, 3, підписав акти надання послуг № 1 приймання виконаних будівельних робіт за липень 2021 року, № 2 приймання виконаних будівельних робіт за серпень 2021 року та № 3 приймання виконаних будівельних робіт за вересень 2021 року, надавши їм статусу офіційного документу, зміст яких не відповідав дійсності, який був складений ФОП ОСОБА_11 . Невідповідність згаданих актів приймання виконаних робіт стосується фактичного не встановлення клапанів термостатичних прохідних 1/2" Giacomini R402, прохідних відсічних клапанів діаметром 15 мм, регуляторів перепаду тиску діаметром 15 мм, регуляторів перепаду тиску діаметром 20 мм, регуляторів перепаду тиску діаметром 25 мм, клапанів відключення кутових діаметром 15 мм та кранів радіаторних, що не відповідає проектним рішенням та умовам договірної ціни.

На підставі вказаних актів приймання виконаних робіт, в які внесено недостовірні відомості, підписаних ОСОБА_5 , Департаментом міської інфраструктури Ужгородської міської ради () перераховано на банківський рахунок ФОП ОСОБА_11 № НОМЕР_1 , відкритий у ПАТ КБ «ПриватБанк», грошові кошти за Договором підряду № 59/21 від 23.06.2021 року у розмірі 2 330 397,00 грн., які є бюджетними коштами отриманими/перерахованими за недостовірними відомостями щодо виконаних робіт, що нібито виконані по об`єкту «Капітальний ремонт системи опалення будівлі ЗОШ І-ІІІ ступенів № 19 по вул.Заньковецької, 66 в м. Ужгород»

Проведеним досудовим розслідуванням встановлено, що внаслідок протиправних дій головного спеціаліста відділу технічного нагляду Департаменту міської інфраструктури Ужгородської міської ради ОСОБА_5 бюджету Ужгородської міської ради нанесено збитків на загальну суму 584 616, 84 грн, з урахуванням податку 5%, що становить різницю між фактичною вартістю виконаних робіт та витрат зазначених в актах виконаних робіт № 1 від 19.07.2021 за липень 2021 року, № 2 від 17.08.2021 за серпень 2021 року та № 3 від 24.09.2021 за вересень 2021 року по об`єкту: «Капітальний ремонт системи опалення будівлі ЗОШ І-ІІІ ступенів № 19 по вул.Заньковецької, 66 в м.Ужгород», згідно договору № 59/21 від 23.06.2021 року.

Надалі, 20.06.2023 року між Ужгородською міською радою та Фізичною особою підприємець ОСОБА_11 укладено договір підряду № 23-16/1211021 від 20.06.2023 року про «Капітальний ремонт системи опалення Ужгородської загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів №7 Ужгородської міської ради», загальною вартістю договору, з урахуванням внесених змін до основного договору у бік зменшення, 4146131 грн, строком з дня його підписання до 31.12.2024 року.

В липні 2023 року, але не пізніше 22.08.2023, більш точний час органом досудового розслідування не встановлено, головний спеціаліст відділу технічного нагляду департаменту міської інфраструктури Ужгородської міської ради ОСОБА_5 , зловживаючи службовим становищем, шляхом порушення своїх повноважень і використовуючи адміністративно-господарчі функції всупереч інтересам служби, продовжуючи злочинну домовленість із Фізичною особою-підприємцем ОСОБА_11 , за попередньою змовою з останнім вирішили незаконно заволодіти бюджетними коштами, які призначались на капітальний ремонт систем опалення ЗОШ І-ІІІ ступенів № 7 Ужгородської міської ради.

Так, 26.07.2023 та 22.08.2023, головний спеціаліст відділу технічного нагляду департаменту міської інфраструктури Ужгородської міської ради ОСОБА_5 , будучи службовою особою, за попередньою змовою з ФОП ОСОБА_11 , усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх діянь, передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, перебуваючи в приміщенні відділу технічного нагляду департаменту міської інфраструктури Ужгородської міської ради, за адресою: м.Ужгород, площа Поштова, 3, підписав акти надання послуг № 1 приймання виконаних будівельних робіт за липень 2023 року, № 2 приймання виконаних будівельних робіт за серпень 2023 року по об`єкту «Капітальний ремонт системи опалення Ужгородської загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів № 7 Ужгородської міської ради», згідно договору підряду № 23-16/1211021 від 20.06.2023 року, надавши їм статусу офіційного документу зміст яких не відповідав дійсності, який був складений ФОП ОСОБА_11 . Не відповідність згаданих актів приймання виконаних робіт стосується фактичного не встановлення клапани відключення кутові діаметром 15 мм, крани радіаторні, регуляторів перепаду тиску діаметром 20 мм, регуляторів перепаду тиску діаметром 25 мм, клапанів відключення кутових діаметром 15 мм та кранів радіаторних, що не відповідає проектним рішенням та умовам договірної ціни.

На підставі вказаних актів приймання виконаних робіт, в які внесено недостовірні відомості, підписаних ОСОБА_5 , Департаментом міської інфраструктури Ужгородської міської ради () перераховано на банківський рахунок ФОП ОСОБА_11 № НОМЕР_1 , відкритий у ПАТ КБ «ПриватБанк», грошові кошти за Договором підряду № 23-16/1211021 від 20.06.2023 року в сумі 4146131,00 грн., які є бюджетними коштами отриманими/перерахованими за недостовірними відомостями щодо виконаних робіт, що нібито виконані по об`єкту «Капітальний ремонт системи опалення Ужгородської загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів № 7 Ужгородської міської ради».

Проведеним досудовим розслідуванням встановлено, що внаслідок протиправних дій головного спеціаліста відділу технічного нагляду Департаменту міської інфраструктури Ужгородської міської ради ОСОБА_5 бюджету Ужгородської міської ради нанесено збитків на загальну суму 1 163 305,54 грн., з урахуванням податку 5%, що становить різницю між фактичною вартістю виконаних робіт та витрат, зазначених в актах виконаних робіт № 1 за липень 2023 року та № 2 за серпень 2023 року по об`єкту: «Капітальний ремонт системи опалення Ужгородської загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів № 7 Ужгородської міської ради», згідно договору № 23-16/1211021 від 20.06.2023 року.

Отже, як вказує у клопотанні детектив, ОСОБА_5 підозрюється також у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.1 ст.366 КК України, а саме у службовому підробленні, тобто внесенні до офіційних документів завідомо неправдивих відомостей та видачі службовою особою завідомо неправдивих офіційних документів.

Правова кваліфікація вищевказаних кримінальних правопорушень-ч.5 ст.191, ч.1 ст.366 КК України

09.09.2025 року ОСОБА_5 , відповідно до вимог ст.ст.276-278 КПК України, вручено письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст.191, ч.1 ст.366 КК України.

У клопотання детектив зазначає, що наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованих йому кримінальних правопорушень підтверджується зібраними під час досудового розслідування у даному кримінальному провадженні доказами, зокрема: висновками товарознавчих експертиз, копіями документів отриманих в порядку ст.93 КПК України (копіями договорів підряду з додатковими угодами до них, копіями актів виконаних робіт форми КБ2в до них, інформаціями по ФОП ОСОБА_11 , копіями посадової інструкції ОСОБА_5 , наказу про призначення на посаду ОСОБА_5 ).

Та детектив вказує, що органом досудового розслідування зібрано достатньо доказів, які підтверджують існування окремих ризиків, передбачених п.п.1,2,3,4,5 ст.177 КПК України, зокрема того, що підозрюваний ОСОБА_5 , з метою ухилення від кримінальної відповідальності може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, усвідомлюючи про неминучість покарання за вчинення даних злочинів; може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків, шляхом їх підкупу, умовляння або залякування; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжувати вчинення кримінального правопорушення, у якому підозрюється, оскільки ОСОБА_5 , усвідомлюючи тяжкість покарання, яке йому загрожує у разі визнання винуватим у вчиненні даного злочину, за яке санкцією ч.5 ст.191 КК України передбачено покарання у виді позбавленням волі на строк до 12 років, з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років та з конфіскацією майна, а тому існує ризик переховування підозрюваного від органу досудового розслідування та суду.

Детектив вказує, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вищенаведеним ризикам, передбаченим ст.177 КПК України, наявність яких виправдовує необхідність обрання відносно підозрюваного ОСОБА_5 такого запобіжного заходу як тримання під вартою, оскільки застосування відносно підозрюваного ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу не зможе запобігти зазначеним ризикам та належному виконанні підозрюваним своїх процесуальних обов`язків.

При обрані запобіжного заходу старший детектив просить врахувати, що вчинені ОСОБА_5 кримінальні правопорушення, відповідно до ст.12 КК України, віднесені до категорії тяжких та особливо тяжких, оскільки санкція ч.5 ст.191 КК України передбачає покарання у виді позбавленням волі на строк від 7 до 12 років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років та з конфіскацією майна, а також відповідно до примітки ст.45 КК України відноситься до корупційних кримінальних правопорушень, а тому орган досудового розслідування у відповідності до ч.5 ст.182 КПК України, враховуючи суспільну небезпечність та тяжкість вказаного злочину, вважає, що до підозрюваного ОСОБА_5 слід обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, із можливістю внесення застави у розмірі суми заподіяної шкоди, тобто 1 747 922,38 грн.

В судовому засіданні старший детектив ОСОБА_3 та прокурор ОСОБА_4 підтримали клопотання у повному обсязі, просять задовольнити клопотання за наведеними у ньому підставами та обґрунтуваннями та вважають неможливим, враховуючи суспільну небезпечність вчинених ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, застосування відносно підозрюваного ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, із внесенням суми застави в розмірі 1 747 922,38 грн.

Захисник підозрюваного ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_6 в судовому засіданні заперечував проти застосування відносно підзахисного запобіжного заходу у виді тримання під вартою, підтримав подані ним письмові заперечення, викладені в редакції від 12.09.2025 року та вказує, у долучених до клопотання матеріалах відсутні дані, які б вказували на наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.191 КК України. Сторона захисту вважає, що пред`явлена ОСОБА_5 підозра ґрунтується на припущеннях та помилкових розрахунках, а також на експертних дослідженнях, на які були скеровані невірні вихідні дані. Та в ході проведення експертиз, об`єкти будівництва безпосередньо на місці не досліджувалися, як і технічні характеристики змонтованого обладнання, що призвело до заниження експертом вартості радіаторів. Наведені обставини вказують на зменшення розміру шкоди, яка на думку сторони обвинувачення була заподіяна діями підзахисного, та відповідно і на кваліфікацію дій підзахисного ОСОБА_5 у бік зменшення ступеня тяжкості інкримінованого кримінального правопорушення.Також в матеріалах клопотання відсутні докази того, що ОСОБА_5 був у змові з особою, яка виконувала підрядні роботи на обєктах будівництва. Також захисник вказує у запереченнях, що ризики, наведені детективом у клопотанні, в судовому засіданні свого належного підтвердження не знайшли. Захисник просить врахувати дані про особу підзахисного ОСОБА_5 , який раніше не судимий, у нього наявні стійкі соціальні зв`язки, має на утриманні двох малолітніх дітей, наявне постійне місце проживання та роботи, за яким характеризується позитивно. Та захисник просить відмовити у застосуванні до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, обравши до нього більш мякий запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, або домашнього арешту у нічний час доби.

Підозрюваний ОСОБА_5 просить відмовити в задоволенні клопотання про обрання відносно нього запобіжного заходу у виді тримання під вартою та обрати більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний з триманням його під вартою, у виді особистого зобов`язання з покладенням на нього певних обов`язків, та зобовязується прибувати за першим викликом зобов`язується до слідчого, прокурора та суду.

Вислухавши в судовому засіданні пояснення старшого детектива в обґрунтування поданого ним клопотання, думку прокурора, який підтримав клопотання детектива у повному обсязі та просить задовольнити за підставами, наведеними у ньому, думку підозрюваного ОСОБА_5 та його захисника - адвоката ОСОБА_6 , які заперечували проти задоволення клопотання старшого детектива, посилаючись на наведені у письмових запереченнях обґрунтування, повно і всебічно дослідивши додані до клопотання матеріали, а також вивчивши надані стороною захисту характеризуючі матеріали відносно підозрюваного, проаналізувавши докази на обґрунтування клопотання детектива у їх сукупності, виходячи з принципів об`єктивності, справедливості та розумності, вважаю, що клопотання старшого детектива підлягає задоволенню частково, виходячи з наступних підстав.

Згідно змісту ст.ст.131-132 КПК України, запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до положень ст.ст.177,178 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що: 1) підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (частина 1); підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом (частина 2).

Згідно з п.3 ч.2 ст.183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених ст.177 цього Кодексу, буде доведено, що перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину.

Відповідно до положень п.1,2,3 ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачений статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно наданих суду матеріалів клопотання старшого детектива та Витягу з реєстру досудових розслідування ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст.191, ч.1 ст.366 КК України, проти власності та у сфері службової діяльності та професійної діяльності, пов`язаної з наданням публічних послуг, та відповідно до положень ст.12 КК України, відноситься до категорії особливо тяжких злочинів, оскільки санкція ч.5 ст.191 КК України передбачає покарання у виді позбавленням волі на строк від 7 до 12 років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років та з конфіскацією майна.

В судовому засіданні встановлено, що підрозділом детективів Територіального управління БЕБ у Закарпатській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000010 від 03.08.2023 року за підозрою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст.191, ч.1 ст.366 КК України.

09.09.2025 ОСОБА_5 вручено письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст.191, ч.1 ст.366 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованих кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст.191, ч.1 ст.366 КК України підтверджується зібраними під час досудового розслідування у даному кримінальному провадженні доказами, зокрема: висновками товарознавчих експертиз від 18.08.2025 року, копіями документів, отриманих в порядку ст.93 КПК України (копіями договорів підряду з додатковими угодами до них, копіями актів виконаних робіт форми КБ2в до них, інформацією по ФОП ОСОБА_11 , копіями посадової інструкції ОСОБА_5 та наказу про призначення на посаду ОСОБА_5 ).

При вирішення питання про застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, слідчим суддею оцінено долучені учасниками судового розгляду до матеріалів клопотання докази у їх сукупності, взаємозв`язку та з точки зору достатності для прийняття рішення.

У відповідності до приписів статті 29 Конституції України та статей 176, 177, 178 КПК України, право на свободу і особисту недоторканість є одним із найбільш значущих прав людини. Слід враховувати те, що обираючи запобіжний захід тримання під вартою, обмежуються конституційні права і свободи особи, ще до визнання її винуватою у вчиненні злочину, а запобіжний захід у виді тримання під вартою є винятковим і найбільш суворим запобіжним заходом, застосовується лише тоді, коли є всі підстави вважати, що інші менш суворі запобіжні заходи можуть не забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків і належної поведінки останнього.

Відповідно до положень ст.183 КПК України, запобіжний захід у виді тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України, та вказаною нормою передбачені виключення, які, натомість, не стосуються обставин даного провадження.

Застосування запобіжного заходу з іншою метою не допускається.

Крім того, при судовому розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд повинен врахувати вимоги п.п.3,4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду, згідно з якими обмеження прав особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Так, в правовій позиції Європейського суду з прав людини, викладеній у рішенні від 26 червня 1991 року у справі "Летельє проти Франції", попереднє ув`язнення не повинне бути передвісником наступного покарання у виді позбавлення волі та не може бути "формою очікування" обвинувального вироку.

Європейський суд з прав людини у своєму рішенні у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» № 14310/88 від 28 жовтня 1994 року зазначив, що факти, які викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження, що є завданням наступних етапів кримінального процесу.

Крім того, Європейський суд з прав людини неодноразово, в тому числі у його "пілотному" рішенні від 10.02.2011 року у справі "Харченко проти України", рішенні від 29 вересня 2011 року у справі "Третьяков проти України", рішенні від 06 листопада 2008 року у справі "Єлоєв проти України" зазначав, що тримання особи під вартою у кожному випадку повинне мати безсумнівне обґрунтування, а також що за будь-яких обставин суд зобов`язаний розглянути можливість застосування менш обтяжливих альтернативних запобіжних заходів.

Тримання під вартою, за нормами ч.1 ст.183 КПК України, є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Відповідаючи на доводи сторони захисту щодо необґрунтованості пред`явленої ОСОБА_5 підозри слід зазначити, що слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів лише визначає, що причетність ОСОБА_5 до вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст.191, ч.1 ст.366 КК України, підозра у яких ОСОБА_5 повідомлена, є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього обмежувального заходу.

На думку слідчого судді, доказування провини підозрюваного ОСОБА_5 є предметом розгляду наступних етапів кримінального процесу.

Слідчий суддя під час вирішення питання про обрання запобіжного заходу обмежений у вирішенні того обсягу питань, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті. Встановлення наявності складу злочину на підставі зібраних у кримінальному провадженні доказів та їх оцінка з точки зору належності, достатності та допустимості здійснюється виключно на стадії судового розгляду.

Враховуючи, що слідчий суддя на даному етапі кримінального провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на наведені у клопотанні детектива та доданих до клопотання матеріалах дані, слідчий суддя приходить для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст.191, ч.1 ст.366 КК України.

Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28.10.1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.09.1990).

Так, у п. 32 справи «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» (Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom, Series А, № 182) від 30 серпня 1990 року зазначено, що обґрунтована підозра це коли існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Більш того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», наведеного в п.175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Фактів і інформації, які свідчать про причетність ОСОБА_5 до вчинення вищевказаних кримінальних правопорушень, в клопотанні керівника підрозділу детективів та доданих до нього матеріалах міститься достатньо для висновку про обґрунтованість повідомленої йому підозри.

Перевіряючи доводи клопотання детектива щодо наявності ризиків, передбачених ст.177 КПК України, слідчий суддя приходить до переконання, що прокурором та старшим детективом під час розгляду клопотання доведено наявність ризиків, передбачених п.п.1,2,3,5 ч.1 ст.177 КПК України.

Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя відмічає, що ризиком не можна вважати прогнозовану подію, настання якої розглядається як цілком гарантоване.

При цьому, слідчий суддя враховує, що ризик в свою чергу не є визначеною подією, а по суті представляє ймовірність отримання несприятливих для судового провадження подій, визначених у ч.1 ст.177 КПК України.

Під час розгляду клопотання встановлено, що докази і обставини, на які посилався старший детектив у поданому ним клопотанні, дають достатні підстави вважати, що певні ризики існують і підтверджуються матеріалами кримінального провадження, зокрема: можливість підозрюваного ОСОБА_5 переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки ОСОБА_5 , усвідомлюючи реальність та невідворотність покарання, яке йому загрожує у разі визнання винуватим у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст.191, ч.1 ст.366 КК України, один з яких відноситься до категорії особливо тяжких злочинів, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду (п.1 ч.1 ст.177 КПК України). Слідчий суддя керується презумпцією невинуватості, але разом із цим враховує можливість застосування реальної міри покарання у виді позбавлення волі на строк до 12 років, що дає можливість зробити висновок про те, що покарання за кримінальне правопорушення у виді позбавлення волі на такий строк може бути розцінене підозрюваним більш небезпечним, ніж переховування та втеча.

Ризиком у контексті кримінального провадження є небажані для провадження наслідки дій підозрюваного, спрямовані на створення перешкод кримінальному провадженню. Ризик стає реальним через невизначеність поведінки особи у певній ситуації, яку (поведінку) неможливо достеменно передбачити. Таким чином, у контексті кримінального провадження ризиком неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_5 необхідно вважати таку поведінку цієї особи, настання якої характеризується високим ступенем ймовірності того, що особа, у даному випадку підозрюваний ОСОБА_5 , може вдатися до вчинків, які будуть перешкоджати повному та всебічному проведенню досудового розслідування чи судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству.

Таким чином, слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного ОСОБА_5 , приходить до висновку про високу ступінь ймовірності поза процесуальних дій зазначеної особи. Позитивна відповідь свідчить про реально існуючий ризик неправомірної поведінки підозрюваного.

Водночас, слідчий суддя констатує, що під час вирішення питання щодо застосування запобіжних заходів оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті доведення чи не доведення винуватості особи, з метою досягнення таких висновків, які необхідні суду при постановленні вироку, а з тією метою, щоб встановити чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Слідчий суддя констатує також наявність перестороги щодо можливості впливу ОСОБА_5 на свідків у даному кримінальному провадженні, з метою надання ними завідомо неправдивих показів чи відмови від дачі показань, а тому слідчий суддя не виключає можливості вчинення спроб незаконного впливу на таких шляхом їх підкупу, умовляння або залякування (п.3 ч.1 ст.177 КПК країни).

На теперішній час досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000010 від 03.08.2023 року не завершено, та можливий вплив ОСОБА_5 на свідків обвинувачення може значно вплинути на процес доказування його вини у вчиненні вищевказаних кримінальних правопорушень та встановлення усіх обставин причетності до інших кримінальних правопорушень, а також інших його співучасників.

Ризик впливу на свідків з метою викривлення їх показань зберігається до моменту безпосереднього їх сприйняття у судовому засіданні під час судового розгляду, оскільки ст.23 КПК України встановлює принцип безпосередності дослідження показань, за змістом якого суд досліджує докази безпосередньо і показання учасників кримінального провадження суд отримує усно.

Відтак старший детектив обґрунтовано встановив наявність ризику незаконного впливу на свідків, про що також вказував і прокурор в судовому засіданні, з чим погоджується і слідчий суддя.

Крім того, особливість запобіжних заходів полягає в тому, що вони застосовуються не за конкретну недобросовісну поведінку обвинуваченого, а превентивно, як гарантія настання правосуддя в майбутньому. Тому для встановлення ризику впливу на свідків не є необхідним констатувати таку поведінку підозрюваного у минулому.

Також слідчий суддя вважає наявним ризик знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення (п.2 ч.1 ст.177 КПК України), а також ризик, передбачений п.5 ч.1 ст.177 КПК України: вчинення ОСОБА_5 іншого кримінального правопорушення чи продовження вчинення кримінального правопорушення, у якому він підозрюється.

Наявність вказаних ризиків обґрунтовується тим, що на даний час у кримінальному провадженні не проведено увесь комплекс необхідних слідчих (розшукових) та процесуальних дій, не встановлено усіх співучасників кримінального правопорушення, не вилучено усіх документів, що мають суттєве значення для досудового розслідування, у зв`язку із чим підозрюваний ОСОБА_5 , зважаючи на тяжкість кримінального правопорушення та суворість покарання, яке загрожує йому у разі доведення вини, враховуючи його соціальні зв`язки, вчинятиме дії, спрямовані на знищення або спотворення доказів у даному кримінальному провадженні, збір яких на даний час досудовим розслідуванням не завершено, що значно вплине на процес доказування його вини у вчиненні вищевказаних кримінальних правопорушень та встановлення усіх обставин причетності до інших кримінальних правопорушень, а також інших співучасників та пособників.

В судовому засіданні було також встановлено, що ОСОБА_5 інкримінується вчинення інших кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 364, ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 366 КК України за матеріалами досудового розслідування, внесеного до ЄРДР за № 0000185 від 17.12.2024, у вказаному кримінальному провадженні слідчим суддею застосовано до ОСОБА_5 запобіжний захід у виді застави та вказане кримінальне провадження відносно ОСОБА_5 направлено до суду 14.08.2025 року з обвинувальним актом, що вбачається з довідки Департаменту інформатизації МВС України, сформованої станом на 02.09.2025 року (а.с.80-81), що свідчить про наявність ризику вчинення ОСОБА_5 інших кримінальних правопорушень.

Окрім того, характер і спосіб вчинення інкримінованих ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст.191, ч.1 ст.366 КК України та ті обставини, що підозрюваний, перебуваючи на керівній посаді, виконуючи обов`язки начальника відділу технічного нагляду департаменту міської інфраструктури Ужгородської міської ради, з метою уникнення доведення його вини у вказаних кримінальних правопорушень, і як наслідок неможливості призначення йому покарання, може вчиняти інші кримінальні правопорушення, в тому числі підроблення документів, тощо.

Разом із цим, ризик щодо перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином (п.4 ч.1 ст.177 КПК України), детектив обґрунтовує наявністю соціальних зв`язків ОСОБА_5 у суспільстві, у тому числі серед працівників правоохоронних органів, обізнаністю про форми та методи роботи правоохоронних органів, що може бути використано для перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином. Також, як вказує орган досудового розслідування, підозрюваний ОСОБА_5 впродовж тривалого часу, скоюючи протиправні діяння з урахуванням роду діяльності, набув значне коло знайомих на всій території України, з якими підтримує стосунки та у разі необхідності може скористатися їх допомогою щодо переховування від органів досудового розслідування та/або суду у тому числі і шляхом сприяння виїзду до тимчасово окупованої території Луганської та Донецької областей, АР Крим, з метою подальшого переховування на території інших областей та/або держав.

Разом з тим, вказаний ризик перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, на думку слідчого судді, може полягати лише в діях, які не охоплені ризиками, передбаченими пунктами 1,2,3,5 ч.1 ст.177 КПК України, однак стороною обвинувачення такі дії не були наведені в судовому засіданні для їх оцінки, а отже припущення наявності вказаного ризику в судовому засіданні не доведено та належними доказами детективом матеріалами клопотання не підтверджено, що виключає наявність такого ризику.

З урахуванням вищевикладеного, вислухавши пояснення та доводи учасників судового розгляду, слідчий суддя вважає, що в ході розгляду даного клопотання прокурором доведено існування на теперішній час ризиків, передбачених п.п.1,2,3,5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме: ОСОБА_5 може переховуватись від органу досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовження вчинення кримінального правопорушення, у якому підозрюється.

При цьому, слідчий суддя враховує, що ризик в свою чергу не є визначеною подією, а по суті представляє ймовірність отримання несприятливих для судового провадження подій, визначених у ч.1 ст.177 КПК України.

Ризиком у кримінальному провадженні є небажані для провадження наслідки дій підозрюваного, спрямовані на створення перешкод кримінальному провадженню. Ризик стає реальним через невизначеність поведінки особи у певній ситуації, яку (поведінку) неможливо достеменно передбачити. Таким чином, у контексті кримінального провадження ризиком неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного необхідно вважати таку поведінку цієї особи, настання якої характеризується високим ступенем ймовірності.

Відтак, слідчий суддя дійшов висновку, що прокурором в судовому засіданні доведено, а стороною захисту не спростовано, що в цьому кримінальному провадженні, з метою виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам вчинити дії, передбачені п.п.1,2,3,5 ч.1 ст.177 КПК України, є необхідним застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу.

Сукупність відомостей, які містяться в клопотанні та долучених до нього доказах дають підстави слідчому судді дійти висновку, що в даному випадку ступінь ризиків передбачених ст.177 КПК України не є такими істотними, що потребує обрання запобіжного заходу виключно у вигляді тримання під вартою, та в судовому засіданні прокурором не доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти встановленим ризикам. При цьому, лише зазначення в клопотанні про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою того, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України, без належного обґрунтування, є недостатнім для обрання зазначеного детективом запобіжного заходу.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч.5 ст.176 цього Кодексу.

Крім того, слідчий суддя враховує особу підозрюваного ОСОБА_5 , який раніше не судимий, має міцні соціальні зв`язки: ОСОБА_5 одружений, на його утриманні знаходяться двоє малолітніх дітей: ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , на теперішній час ОСОБА_5 працює, має регулярний дохід та постійне джерело прибутку у виді заробітної плати, при цьому суд приймає до уваги характеристику з його місця роботи від 22.07.2025 року та з якої вбачається, що ОСОБА_5 має вищу освіту, працює в департаменті інфраструктури Ужгородської міської ради з 24.12.2021 року, в подальшому 01.07.2025 року переведений на посаду начальника відділу технічного нагляду департаменту. За час роботи зарекомендував себе сумлінним, відповідальним та компетентним працівником, службові обов`язки виконує старанно, постійно підвищує свій кваліфікаційний рівень, ініціативний, наполегливий, повсякденні завдання у дорученій сфері виконує на належному професійному рівні, за час роботи в департаменті міської інфраструктури дисциплінарних стягнень не мав, також суд приймає до уваги, що ОСОБА_5 хронічними захворюваннями не страждає, особою з інвалідністю не являється, на теперішній час на обліку у нарколога, психіатра не перебуває, крім того, ОСОБА_5 має постійне місце реєстрації та фактичного проживання за адресою: АДРЕСА_1 .

При цьому, на думку слідчого судді, стороною обвинувачення в судовому засіданні не доведена неможливість застосування відносно ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу.

За практикою Європейського суду з прав людини суд зобов`язаний проаналізувати особисті обставини заявника докладніше та навести на користь тримання його під вартою конкретні підстави, підкріплені доказами, що узгоджується із положеннями ст.196 КПК України.

Отже, слідчий суддя приходить до висновку, що застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою є занадто суворим та таким, що не відповідає ступеню встановлених слідчим суддею ризиків, яким можливо запобігти шляхом застосування по відношенню до ОСОБА_5 альтернативного запобіжного заходу, в умовах контролю за дотриманням покладених на нього обов`язків.

Крім того, враховуючи репутацію підозрюваного ОСОБА_5 , його вік, матеріальний та сімейний стан, спосіб життя підозрюваного, який офіційно працевлаштований, має регулярний дохід та постійне джерело прибутку, займається суспільно-корисною діяльністю, крім того у ОСОБА_5 наявні міцні соціальні зв`язки: він одружений, має на утриманні двох малолітніх дітей, має постійне місце проживання, до адміністративної, кримінальної відповідальності не притягувався, за місцем роботи ОСОБА_5 зарекомендував себе виключно з позитивної сторони.

Отже, вагомих обставин, які б вказували про необхідність застосування виключного запобіжного заходу до підозрюваного ОСОБА_5 , слідчий суддя не знаходить.

З огляду на сукупність вищенаведених обставин, слідчий суддя вважає, що зазначені у клопотанні старшим детективом доводи не дають підстави вважати, що належну поведінку підозрюваного ОСОБА_5 неможливо забезпечити шляхом застосування альтернативного запобіжного заходу.

Відповідно до ст.181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Ухвала про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передається для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного, обвинуваченого. Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчому або суду, якщо запобіжний захід застосовано під час судового провадження. Працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю. Строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців. По закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим.

За практикою Європейського суду з прав людини суд зобов`язаний проаналізувати особисті обставини заявника докладніше та навести на користь тримання його під вартою конкретні підстави, підкріплені доказами, що узгоджується із положеннями ст.196 КПК України.

Відповідно до ч.4 ст.194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

З урахуванням наведеного, слідчий суддя дійшов висновку, що слідчим та прокурором частково доведено існування ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, як і доведено наявність обґрунтованої підозри, про яку повідомлено ОСОБА_5 09.09.2025. При цьому стороною обвинувачення не доведено неможливість застосування до підозрюваного ОСОБА_12 більш м`якого запобіжного заходу для запобігання встановлених ризиків. Також слід зазначити, що надані органом досудового розслідування матеріали клопотання жодним чином не вказують та належними доказами не підтвердені значні фінансові можливості підозрюваного ОСОБА_5 , членів його сім`ї, які б дозволяли застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 альтернативний запобіжний захід у виді застави в розміру суми заподіяної шкоди, а саме 1747922,38 грн., яка перевищує межі, визначені п.3 ч.5 ст.182 КПК України.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч.5 ст.176 цього Кодексу.

Сукупність відомостей, які містяться в клопотанні та долучених до нього доказах дають підстави слідчому судді дійти висновку, що в даному випадку ступінь ризиків, передбачених ст. 177 КПК України не є такими істотними, що потребує обрання запобіжного заходу виключно у вигляді тримання під вартою, та в судовому засіданні стороною обвинувачення не доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти встановленим ризикам. При цьому, лише зазначення в клопотанні про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою того, що підозрювана може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України, без їх належного та достатнього обґрунтування, є недостатнім для обрання зазначеного детективом запобіжного заходу.

Отже, слідчий суддя приходить до висновку, що застосування до підозрюваного ОСОБА_5 виняткового запобіжного заходу у виді тримання під вартою є занадто суворим та таким, що не відповідає ступеню встановлених слідчим суддею ризиків, яким можливо запобігти шляхом застосування по відношенню до ОСОБА_5 альтернативного запобіжного заходу в умовах контролю за дотриманням покладених на нього обов`язків.

Враховуючи вищезазначене, слідчий суддя приходить до висновку, що належну поведінку підозрюваного ОСОБА_5 можливо забезпечити шляхом застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у певний період доби, з покладенням на ОСОБА_5 обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України. Та на думку слідчого судді, саме такий запобіжний захід здатний убезпечити негативну поведінку підозрюваного.

Враховуючи те, що підозрюваний ОСОБА_5 є раніше не судимою особою, та за вчинення кримінальних правопорушень (злочинів), передбачених ч.5 ст.191, ч.1 ст.366 КК України, санкцією ч.5 ст.191 КК України передбачено покарання у виді позбавленням волі на строк від 7 до 12 років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років та з конфіскацією майна, та без доведення в судовому засіданні прокурором тих обставин, що підозрюваний ОСОБА_5 переховувався від органу досудового розслідування, будь-яким чином перешкоджав кримінальному провадженню, застосування такого запобіжного заходу як тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , є неможливим.

Таким чином, аналізуючи вищевикладене, слідчий суддя вважає, що клопотання старшого детектива Підрозділу детективів Територіального управління БЕБ в Закарпатській області ОСОБА_3 підлягає задоволенню частково та з метою забезпечення виконання ОСОБА_5 покладених на нього процесуальних обов`язків, вважаю необхідним застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у виді домашнього арешту, з покладенням на підозрюваного ОСОБА_5 обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України, а саме: прибувати до слідчого (детектива), прокурора, слідчого судді, суду за викликом, на визначений ними день і час; повідомляти слідчого (детектива), прокурора, слідчого суддю, суд про зміну свого місця проживання, роботи; утримуватися від спілкування зі свідками сторони обвинувачення; - здати на зберігання до відповідного органу міграційної служби за місцем реєстрації свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст.176-178, 181, 183-184, 193, 194, 196-198, 372 КПК України, слідчий суддя -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання старшого детектива Підрозділу детективів Територіального управління БЕБ в Закарпатській області ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - запобіжний захід у виді домашнього арешту строком на 60 (шістдесят) днів, до 10 листопада 2025 року (включно), із забороною залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 , у період часу з 21-00 години до 06-00 години наступного дня.

Покласти на ОСОБА_5 обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України, а саме: - прибувати до слідчого (детектива), прокурора, слідчого судді, суду за викликом, на визначений ними день і час; - повідомляти слідчого (детектива), прокурора, слідчого суддю, суд про зміну свого місця проживання, роботи; - утримуватися від спілкування зі свідками сторони обвинувачення; - здати на зберігання до відповідного органу міграційної служби за місцем реєстрації свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Виконання ухвали слідчого судді покласти на Ужгородське РУП ГУНП в Закарпатській області, та направити копію ухвали до органу Національної поліції за місцем фактичного проживання підозрюваного ОСОБА_5 , для виконання.

Строк домашнього арешту відраховувати з 12 вересня 2025 року.

Строк дії ухвали про тримання ОСОБА_5 під домашнім арештом - до 10 листопада 2025 року включно, або зміни запобіжного заходу, відповідно до положень глави 18 § 1 КПК України.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Контроль за виконанням ухвали слідчого судді покласти на старшого детектива Підрозділу детективів Територіального управління БЕБ в Закарпатській області ОСОБА_3 , процесуального прокурора ОСОБА_4 .

Про прийняте рішення повідомити учасників судового розгляду та копію ухвали слідчого судді невідкладно вручити підозрюваному ОСОБА_5 , учасникам судового провадження, для відома.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Перечинського районного суду Закарпатської області: ОСОБА_1