Коростенський міськрайонний суд Житомирської області
Справа № 279/7941/25
Провадження № 1-кс/279/1630/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 грудня 2025 року м.Коростень

Слідчий суддя Коростенського міськрайонного суду Житомирської області ОСОБА_1 , із секретарем судового засідання ОСОБА_2 , за участі прокурора Коростенської окружної прокуратури ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_4 на бездіяльність Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області щодо невнесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про кримінальні правопорушення ,

ВСТАНОВИВ:

23.12.2025 року на адресу Коростенського міськрайонного суду Житомирської області надійшла скарга від ОСОБА_4 в особі представника ОСОБА_5 на бездіяльність уповноваженої особи органу досудового розслідування, яка обгрунтована невнесенням відомостей до ЄРДР за заявою до Національної поліції ГПУ в Житомирській області Коростенське РУП про вчинення кримінальних правопорушень працівником Національної поліції - дільничним офіцером Білокоровицької громади Коростенського району ОСОБА_6 , у діях якого вбачаються ознаки злочинів, передбачених ст. 364, 366, 367 КК України. У заяві викладено конкретні фактичні обставини, наведено правову кваліфікацію, зазначено докази (відеозаписи, листування, запис телефонної розмови, де ОСОБА_5 змушувала поліцейського надати їй протокол правопорушення, та він відмовлявся реєструвати правопорушення), Незважаючи на це, Коростенським РУП ГУНП відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань не внесено, що підтверджується письмовою відповіддю поліції, у якій зазаначено лише про реєстрацію звернення в Єдиному обліку та призначення службового розслідування. З посиланням на ст.214, 303,306,307 КПК України просить: визнати бездіяльність Коростенського РУП ГУНП у Житомирській області незаконною; зобов`язати уповноваженну службову особу Коростенського РУП ГУНП внести відомості до ЄРДР за її заявою про кримінальні порушення; зобов`язати повідомити заявника про номер кримінального провадження та дані слідчого.

Відповідно до протоколу автоматизованого визначення слідчого судді розгляд скарги переданий слідчому судді ОСОБА_1 та призначений на 15:45 годин 24.12.2025 року ,який відкладений на 10:40 годин 26.12.2025 року.

У судовому засіданні 24.12.2025 року ОСОБА_5 підтримала подану скаргу, додатково повідомила, що зверталася із заявою про вчинення кримінальних правопорушень працівником Національної поліції - дільничним офіцером Білокоровицької громади Коростенського району ОСОБА_6 , у діях якого вбачаються ознаки злочинів, передбачених ст. 364, 366, 367 КК України, 08.12.2025 до ГУНП в Житомирській області, які передали заяву на Коростень, 04.12.2025 року до Житомирської обласної прокуратури, від якої нею отримана відповідь про те, що заява з долученими матеріалами передана за підслідністю до територіального управління ДБР у м.Хмельницькому для розгляду по суті та прийняття рішення, однак до цього часу відповідь про внесення відомостей до ЄРДР не отримана. Також з аналогічною заявою раніше зверталася до Коростенської окружної прокуратури, які повідомили, що теж направили її заяву до ДБР. Разом з тим наполягає на внесенні відомостей про вчинені кримінальні правопорушення дільничим ОСОБА_6 саме досудовим органом Коростенського РУП ГУ НП в Житомирській області.

Прокурор Коростенської окружної прокуратури ОСОБА_3 заперечив щодо задоволення скарги, повідомив, що за заявами, зареєстрованими в ЄО за зверненням ОСОБА_7 на підставі наказу Коростенського РУП ГУНП від 09.12.2025 № 289 призначено службове розслідування та утворено дисциплінарну комісію. 25.12.2025 року додатково через канцелярію з клопотанням подав суду копію листа Коростенської окружної прокуратури від 16.12.2025 року № 52/3-10960 вих25 про направлення заяви ОСОБА_5 про вчинення кримінального правопорушення дільничим офіцером поліції ВП №2 Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_6 до територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м.Хмельницький, що поширює свою діяльність на Житомирську область.

У судове засідання 26.12.2025 року представник скаржника ОСОБА_5 не з`явилася, надіслала на адресу суду заяву про продовження розгляду справи без її участі, скаргу підтримує та просить задовольнити.

Враховуючи викладене, слідчий суддя вважає за можливе розглянути скаргу за відсутності в даному судовому засіданні представника ФГ ОСОБА_8 , оскільки на попередньому засіданні представник надала вичерпні пояснення з приводу поданої скарги, долучила додаткові документи, які вважала за доцільні.

Зі змісту поданої заяви про вчинення кримінальних правопорушень та скарги ФГ ОСОБА_8 на невнесення відомостей до ЄРДР вбачається, що 26.05.2025 року сусід фермерського господарства гр. ОСОБА_9 самовільно викачав штучну водойму, викопану без дозвільних документів, на фермерське господарство, внаслідок чого було затоплено 20 000 саджанців лохини, заподіяно матеріальних збитків та паралізовано роботу підприємства. Дільничний ВП № 2 Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_6 під час прибуття на виклик «102» не включив бодікамеру, не оглянув місце події, не встановив розмір збитків, не забезпечив відеофіксацію події, відмовився долучити відеодокази, не прийняв заяву про злочин, не вніс дані до протоколу щодо фактичного порушника, чим вчинив дії, які мають ознаки кримінальних правопорушень за ст.364, 366, 367 КК України.

Заслухавши пояснення представника заявника, дослідивши долучені до скарги документи, слідчим суддею встановлено, що 03.12.2025 року звернення ОСОБА_10 як керівника ФГ «Пан Беррі» щодо неправомірних дій офіцера поліції Білокоровицької громади Коростенського району ОСОБА_6 було направлено на електронну адресу Департаменту агропромислового розвитку та економічної політики Житомирської ОДА, яке було скеровано за належністю до ГУ НП в Житомирській області. З досліджених в судовому засіданні документів, а також пояснень заявника встановлено, що аналогічного змісту заяви були подані від ФГ ОСОБА_8 також до Житомирської обласної прокуратури та Коростенської окружної прокуратури, які направлені останніми за підслідністю до територіального управління ДБР м.Хмельницький.

Статтею 303 КПК України встановлено вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування.

Так, відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

За змістом ст. 214 КПК України, підставою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та початку досудового розслідування є подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або самостійне виявлення слідчим, прокурором з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

За приписами п. 5 ч. 5 ст. 214 КПК України до ЄРДР вносяться відомості про попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.

Реєстрації в ЄРДР підлягають заяви чи повідомлення, які містять достатні та обґрунтовані відомості про кримінальне порушення.

Багаторазове (повторне) внесення до ЄРДР відомостей про одне й те ж саме кримінальне правопорушення не передбачено КПК України. У разі самостійного припинення уповноваженою особою бездіяльності, яка оскаржується, провадження за скаргою підлягає закриттю (абз. 2 ч. 2 ст. 305 КПК України).

Слідчим суддею в ході судового розгляду скарги встановлено, що заява ОСОБА_11 щодо однієї й той же події та обставин була предметом розгляду як уповноважених осіб ГУНП в Житомирській області, Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області, так і Житомирської обласної прокуратури та Коростенської окружної прокуратури, які не позбавили заявника права на належний розгляд його заяви, а фактично скерували заяву про вчинення кримінального правопорушення з долученими документами до компетентного підрозділу ДБР, який наділений відповідними повноваженнями щодо внесення даних до ЄРДР.

Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Положення ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно із якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відповідно до ч. 4 ст. 214 КПК України слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Положення ст.214 КПК України в свою чергу перебувають у тісному взаємозв`язку з ч.1 ст.2 та ст.11 КК України, згідно з якими підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою не будь-яких дій, а суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки конкретного складу кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення відомостей до ЄРДР .

Крім того норми ст.214 КПК України мають застосовуватися системно з урахуванням інших загальних положень досудового розслідування (глава 19 розділу 3 КПК України), зокрема з урахуванням правил визначення підслідності кримінальних проваджень (ст.216 КПК) та місця проведення досудового розслідування (ст. 218 КПК України).

Тобто, вимога ст.214 КПК України щодо обов`язку слідчого, прокурора невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, внести відповідні відомості до ЄРДР та розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР не може застосовуватись без врахування та дотримання вимог законів, якими визначаються повноваження конкретного органу досудового розслідування (перелік наведено у ст.38 КПК України) щодо предметної юрисдикції, які визначені ст.216 КПК України, та без дотримання положень ст.218 КПК України, якими визначається територіальна юрисдикція органу досудового розслідування.

Слідий суддя враховує, що злочини, щодо яких подана заява, підслідні слідчим органам державного бюро розслідувань (п. 1 ч. 4 ст. 216 КПК).

ОСОБА_5 у судовому засіданні підтвердила, що її заява від 04.12.2025 Житомирською обласною прокуророю, Коростенською окружною прокуратурою за фактом події, викладеної у заяві від 13.12.2025 року до ГУНП м.Коростень , що є предметом даної скарги, була направлена за підслідністю до органу досудового розслідування, наділеного повноваженнями її реєстрації у ЄРДР та проведення досудового розслідування.

Крім того, Верховний Суд у своїй постанові №761/20985/18 від 16,05.2019 року наголосив, якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин.

Також Верховний Суд у своїй постанові № 556/450/18 від 30.09.2021 року вказав, що підставою початку досудового розслідування не є будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Основним складовим елементом об`єктивної сторони будь-якого злочину є його суспільна небезпечність. Злочин серед інших правопорушень характеризується найвищим ступенем суспільної небезпечності і саме це дозволяє відмежовувати його від близьких за об`єктивними і суб`єктивними ознаками інших правопорушень (адміністративних, дисциплінарних та інших).

Системний аналіз положень ст. ст. 214, 303 КПК України свідчить про те, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні, і вказана заява чи повідомлення повинні містити достатні дані про наявність ознак кримінально-караного діяння.

Правова норма ч. 1 ст. 214 КПК України спрямована на забезпечення виконання завдань кримінального провадження, передбачених ст. 2 КПК України, та його дієвості.

Саме тому слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР. В разі ж відсутності таких даних, слідчий, прокурор з метою недопущення вказаних негативних наслідків не повинні вносити такі відомості до ЄРДР.

Відповідно до висновку, що викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30.01.2019 року у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Виходячи з наведеного, слідчий суддя приходить до висновку про те, що у даному випадку не знайшли свого підтвердження доводи скаржника щодо протиправної бездіяльності Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області, оскільки за наказом начальника Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області призначено службове розслідування та утворено дисциплінарну комісію, заява ФГ Пан Беррі за вказаними у зверненні обставинами за подією, що мала місце 26.05.2025 року, розглянута уповноваженими особами, скерована для розгляду та перевірки до органу досудового розслідування, наділеного відповідною компетенцією та повноваженнями її реєстрації у ЄРДР. При цьому заявник не позбавлений можливості оскаржити дії компетентного органу, на розгляд якого скеровані матеріали звернення, у разі непогодження з їх діями чи бездіяльністю.

Відповідно до ч. 2 ст.307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про відмову у задоволенні скарги.

Керуючись ст. 214, 303-307, 309,376 КПК України,

ПОСТАНОВИВ :

У задоволенні скарги ОСОБА_4 на бездіяльність Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальні правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_12