Справа № 202/5470/25
Провадження № 1-кс/202/5840/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 серпня 2025 року м. Дніпро

Слідчий суддя Індустріального районного суду м. Дніпра ОСОБА_1 розглянувши клопотання ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0002982, -

ВСТАНОВИВ:

До Індустріального районного суду м. Дніпра надійшло клопотання ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0002982.

Ознайомившись з клопотанням та доданими до нього матеріали, слідчий суддя приходить до висновку, що воно не може бути призначеним до судового розгляду із наступних підстав.

Згідно ч.1ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Проте, заявник звернувся до слідчого судді із клопотанням про скасування арешту майна, однак не підтвердив своє право на звернення з цим клопотанням, не долучив до клопотання докази того, що він дійсно є власником/володільцем арештованого майна , не долучив ухвалу про арешт майна, засвідчену належним чином і належної якості. Окрім того, до клопотання не додано жодних доказів того, що воно підсудне Індустріальному районному суду м. Дніпра (витягу з ЄРДР із зазначенням органу досудового розслідування, яким на даний час здійснюється досудове розслідування, тощо)

Матеріали клопотання не містять будь-яких письмових доказів щодо кримінального провадження, в межах якого накладено арешт на відповідне майно, що крім іншого унеможливлює належне визначення територіальної юрисдикції при розгляді даного клопотання.

Разом з тим, відповідно до п.18 ст.3 КПК України слідчий суддя здійснює повноваження у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Нормами ст. 26 КПК України встановлено, що слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

За змістом положень ст.32, ч.2 ст.132 КПК України клопотання може бути розглянуто слідчим суддею з урахуванням правил територіальної підсудності , а саме якщо справа перебуває на стадії досудового розслідування - слідчим суддею місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Положенням кримінального процесуального законодавства України не врегульовано питання повернення заяви про скасування арешту майна.

Із аналізу ст. ст. 171-174 КПК України встановлені вимоги до клопотання про арешт майна , які можуть бути застосовані і до клопотання про скасування арешту майна та встановлені наслідки подання клопотання, яке не відповідає вимогам КПК України.

Так, відповідно до ст.171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;2) перелік і види майна, що належить арештувати;3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Відповідно до ч. 3 ст.172 КПК України Слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

Відповідно з ч. 6ст. 9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Таким чином, слідчий суддя вважає, що у клопотанні про скасування арешту майна в обов`язковому порядку має бути зазначено хто (процесуальний статус особи) яка звертається із клопотанням про скасування арешту майна; перелік і вид майна,щодо якого арешт має бути скасовано; ухвала суду на підтвердження накладення такого арешту, докази на підтвердження в провадженні якого органу досудового розслідування перебуває кримінальне провадження.

Беручи до уваги, що клопотання про скасування арешту майна має недоліки, які унеможливлюють призначення справи до розгляду , діючи за аналогією закону, відповідно до ст.9 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне застосувати наслідки, передбачені ч.3 ст. 172 КПК України, а саме , повернути клопотання заявнику та встановити строк 72 години для усунення зазначених в ухвалі недоліків .

Керуючись ст.ст.170-175 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0002982 - повернути особі, яка його подала для усунення недоліків, зазначених в ухвалі суду.

Встановити строк 72 години з дня отримання ухвали для усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1