Провадження № 1-кс/643/4065/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.07.2025 м. Харків

Слідчий суддя Салтівського районного суду міста Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні зали суду в місті Харкові клопотання старшого слідчого 2 відділення слідчого відділу Управління Служби безпеки України в Харківській області старший лейтенанта юстиції ОСОБА_3 , погоджене прокурором відділу за додержанням законів регіональним органом безпеки Харківської обласної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні № № 0000758, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 09.07.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2, 3 ст. 436-2, ч. 1 ст. 161 та ч. 1 ст. 110 КК України, -

встановив:

Слідчим відділом Управління СБ України в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000758 від 09.07.2025 за підозрою громадянина України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень - злочинів, передбачених ч. 2, 3 ст. 436-2, ч. 1 ст. 161 та ч. 1 ст. 110 КК України.

Під час здійснення досудового розслідування встановлено, що у період з 14.08.2024 по 17.08.2024 громадянин України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у мережі Інтернет розмістив матеріали, в яких, згідно з висновком експертів, міститься виправдовування збройної агресії Російської Федерації проти України, а також глорифікація осіб, які здійснювали збройну агресію Російської Федерації проти України.

Крім того, під час здійснення досудового розслідування встановлено, що у період з 08.12.2024 по 19.03.2025 громадянин України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у мережі Інтернет розмістив матеріали, в яких, згідно з висновком експертів, міститься виправдовування збройної агресії Російської Федерації проти України, а також глорифікація осіб, які здійснювали збройну агресію Російської Федерації проти України, вчинене повторно.

Також, під час здійснення досудового розслідування встановлено, що у період з 15.02.2025 по 12.03.2025 громадянин України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у мережі Інтернет розмістив матеріали, в яких, згідно з висновком експертів, містяться висловлювання у формі заклику до зміни меж території або державного контролю України на порушення порядку, встановленого Конституцією України.

Окрім того, під час здійснення досудового розслідування встановлено, що у період з 17.08.2024 по 19.03.2025 громадянин України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у мережі Інтернет розмістив матеріали, в яких, згідно з висновком експертів, містяться заклики, спрямовані на розпалювання національної ворожнечі.

22.07.2025, на підставі відповідної ухвали слідчого судді Салтівського районного суду міста Харкова від 15.07.2022, слідчим СВ Управління СБУ в Харківській області проведено обшук у квартирі, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

За результатом проведеного обшуку було виявлено та вилучено наступне майно:

- мобільний телефон марки «Xiaomi Hyper OS», моделі «Note 12 Pro 5G» IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 , із сім карткою оператора стільникового зв`язку «Водафон», номером НОМЕР_3 .

За результатом проведення огляду виявлених та вилучених предметів у ході вказаного обшуку встановлено, що вони могли бути знаряддям або засобом вчинення кримінального правопорушення та на них можуть міститись відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час досудового розслідування даного кримінального провадження.

22.07.2025 виявлений та вилучений предмет у ході проведення вказаного обшуку визнано речовим доказом у даному кримінальному провадженні.

Вказаний предмет, що був вилучений у квартирі, де мешкає ОСОБА_5 , під час проведення обшуку відповідає критеріям ст. 98 КПК України та може свідчити як про причетність, так і про невинуватість підозрюваного у вчиненні інкримінованих йому кримінальних правопорушень.

Зважаючи на викладене, на час досудового розслідування та судового провадження на вказаний предмет необхідно накласти арешт з метою збереження речових доказів та недопущення їх приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі.

Незастосування арешту може призвести до наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, зокрема псуванню, зникненню, знищенню, передачі предметів, які є речовими доказами, тобто зберегли на собі сліди вчинення злочину та містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Слідча у судове засідання не з`явилась, подавши заяву, в якій просила клопотання розглянути за її відсутності та задоволити.

Від захисника ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_6 надійшла заява про розгляд клопотання без його участі та його підзахисного, проти задоволення клопотання заперечив, позицію не обґрунтовував, доказів на підтвердження позиції не долучав.

Підстав для визнання явки учасників провадження обов`язковою, слідчий суддя не вбачає, відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України, не прибуття когось із них у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

У зв`язку з розглядом клопотання за відсутності учасників кримінального провадження, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось відповідно до вимог ч. 4 ст. 107 КПК України.

Суд, розглянувши клопотання про арешт майна, дослідивши додані до клопотання матеріали, вважає його таким, що підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, набуті кримінально протиправним шляхом.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно абз. 2 ч. 1 ст. 170 КПК України, завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно положень п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою збереження речових доказів.

Постановою 2-го відділення слідчого відділу Управління Служби безпеки України в Харківській області старший лейтенанта юстиції ОСОБА_3 від 22.07.2025 вилучені речі, а саме: мобільний телефон марки «Xiaomi Hyper OS», моделі «Note 12 Pro 5G» IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 , із сім карткою оператора стільникового зв`язку «Водафон», номером НОМЕР_3 - визнано речовим доказам.

Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Дане клопотання направлено до суду 23.07.2025, тому строк для подачі клопотання прокурором дотримано.

Відповідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Вивчаючи правову підставу для арешту майна, слідчий суддя зауважує, що згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. У даному випадку стороною обвинувачення доведено, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження, а проведення огляду та вилучення майна відповідало меті та обставинам події даного кримінального провадження, майно має статус тимчасово вилученого за ознаками засобу вчинення кримінального правопорушення, визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Нормами ст. 22 КПК України врегламентовано, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до норм ст. 23 КПК України, суд досліджує докази безпосередньо. Не можуть бути визнані доказами відомості, що містяться в показаннях, речах і документах, які не були предметом безпосереднього дослідження суду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Стороною обвинувачення доведено, що зазначене в клопотанні прокурора майно має значення для забезпечення даного кримінального провадження. Не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт вказаного майна в подальшому може перешкодити кримінальному провадженню. На виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України, сторона обвинувачення довела слідчому судді необхідність арешту цього майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.

На даний час не спростовано підставність клопотання про арешт, що в подальшому не унеможливлює ставити питання про скасування арешту майна в порядку, визначеному ст. 174 КПК України.

Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту у вказаний спосіб відповідатиме належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження, не суперечитиме його загальним засадам.

Відповідно до п. 5 ч. 5 ст. 173 КПК України, у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд постановляє ухвалу, в якій серед низки іншого зазначає порядок виконання ухвали із зазначенням способу інформування заінтересованих осіб.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 2, 7, 131-132, 170-175, 309, 395 КПК України, слідчий суддя -

постановив:

Клопотання задоволити.

Накласти арешт шляхом заборони права на відчуження, розпорядження та користування майном, що належить підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яке було вилучено під час проведення обшуку в квартирі за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: мобільним телефоном марки «Xiaomi Hyper OS», моделі «Note 12 Pro 5G» IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 , із сім карткою оператора стільникового зв`язку «Водафон», номером НОМЕР_3 .

Зберігання майна, зазначеного у другому абзаці, визначити відповідно до «Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження», який затверджено постановою КМ України від 19.11.2012 № 1104, та «Інструкції про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства і суду», затвердженої наказом № 51/401/649/471/23/125 від 27.08.2010.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час проголошення ухвали в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1