Справа № 367/5162/25
Провадження №1-кс/367/626/2025
УХВАЛА

Іменем України

про накладення арешту на майно

12 травня 2025 року слідчий суддя Ірпінський міський суд Київської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , особи, щодо майна якої розглядається питання про накладення арешту ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Ірпені клопотання прокурора Бучанської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_4 про арешт майна, подане у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000114 від 06.05.2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України, -

в с т а н о в и в :

До слідчого судді Ірпінського міського суду Київської області надійшло вищевказане клопотання, в якому прокурор Бучанської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_5 просить накласти арешт на посвідчення тракториста-машиніста серії НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_3 , яке було вилучено у громадянина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , прож.: АДРЕСА_1 , шляхом накладення заборони останньому на користування, розпорядження та відчуження вказаним майном.

У клопотанні зазначив, що у провадженні сектору дізнання відділу поліції № 2 Бучанського РУП ГУНП в Київській області знаходяться матеріали кримінального провадження внесеного до ЄРДР за № 0000114 від 06.05.2025 за ознаками вчинення кримінального правопорушення (кримінального проступку), передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України. Під час досудового розслідування кримінального провадження, встановлено, що до відділу поліції № 2 Бучанського РУП ГУНП в Київській області надійшло повідомлення від працівника поліції про те, що 05.05.2025 за адресою: АДРЕСА_2 було зупинено транспортний засіб екскаватор-навантажувач під керуванням водія ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який на вимогу надав посвідчення тракториста-машиніста серії НОМЕР_1 з ознаками підробки. Згідно рапорту ПОГ СВГВП Бучанського РУП ГУНП в Київській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 від 05.05.2025 було встановлено, що посвідчення тракториста-машиніста серії НОМЕР_1 має ознаки підробки, а саме: нестандартність та неоднакова висота букв, різні проміжки між словами, а також при перевірці по системі «Інформаційного порталу Національної поліції» посвідчення тракториста-машиніста серії НОМЕР_1 , було виявлено його відсутність у системі. 05.05.2025 в період часу з 18:22 год., по 18:27 год., за адресою: АДРЕСА_2 слідчим слідчого відділення відділу поліції № 2 Бучанського РУП ГУНП в Київські області капітаном поліції ОСОБА_7 , проведено огляд місця події, без ухвали слідчого судді, у зв`язку із наявними невідкладними випадками, а саме: врятування майна, яке зберегло на собі сліди кримінального правопорушення, у ході якого виявлено посвідчення тракториста-машиніста з ознаками підробки серії НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_3 . За результатами проведення огляду вилучено посвідчення тракториста-машиніста, серії НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_3 , яке було поміщено до спецпакету № ICR0091511. Посвідчення тракториста-машиніста, серії НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_3 було вилучено у громадянина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , прож.: АДРЕСА_1 . Постановою старшого дізнавача сектору дізнання капітана поліції ОСОБА_8 від 06.05.2025 посвідчення тракториста-машиніста, серії НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_3 визнано речовим доказом у кримінальному провадженні. Підставою накладення арешту вищевказаного майна відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України є те, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України, а саме: зберегло на собі сліди кримінального правопорушення, а також містить відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження. Метою арешту майна відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України є збереження речових доказів, оскільки зазначене майно зберегло на собі сліди вчинення злочину, які можуть бути використані як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

25.07.2024.року у судове засідання не з`явилися прокурор Бучанської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_4 , т про дату, місце та час розгляду справи був повідомлений належним чином, до суду надійшла заява прокурора, в якій він зазначив про підтримку клопотання в повному обсязі та просив розглянути клопотання за його відсутності.

Особа, щодо майна якої розглядається питання про накладення арешту ОСОБА_3 , у судовому засіданні заперечував проти накладення арешту .

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття учасників кримінального провадження у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

За вказаних обставин, слідчим суддею з метою забезпечення дотримання розумних строків розгляду клопотання, визнано можливим його розгляд у відсутність нез`явившихся осіб. При цьому слідчим суддею враховано положення ст.ст. 22, 26 КПК України.

У ст. 22 Кримінального процесуального кодексу України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

У відповідності до положень ст. 26 Кримінального процесуального кодексу України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності слідчий суддя визнає можливим прийняти рішення по суті скарги у відсутність осіб, які не з`явилися, на підставі наданих матеріалів.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання та документи, додані до клопотання, дійшов наступного висновку.

Установлено, що сектором дізнання відділення поліції № 2 Бучанського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області проводиться досудове розслідування кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за №0000114 від 06.05.2025 за ознаками вчинення кримінального правопорушення (кримінального проступку), передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України. Процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у вказаному кримінальному провадженні здійснюється Бучанською окружною прокуратурою Київської області.

Під час досудового розслідування кримінального провадження встановлено, що до відділу поліції № 2 Бучанського РУП ГУНП в Київській області надійшло повідомлення від працівника поліції про те, що 05.05.2025 за адресою: АДРЕСА_2 було зупинено транспортний засіб екскаватор-навантажувач під керуванням водія ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який на вимогу надав посвідчення тракториста-машиніста серії НОМЕР_1 з ознаками підробки. Згідно рапорту ПОГ СВГВП Бучанського РУП ГУНП в Київській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 від 05.05.2025 було встановлено, що посвідчення тракториста-машиніста серії НОМЕР_1 має ознаки підробки, а саме: нестандартність та неоднакова висота букв, різні проміжки між словами, а також при перевірці по системі «Інформаційного порталу Національної поліції» посвідчення тракториста-машиніста серії НОМЕР_1, було виявлено його відсутність у системі. 05.05.2025 в період часу з 18:22 год., по 18:27 год., за адресою:АДРЕСА_2 слідчим слідчого відділення відділу поліції № 2 Бучанського РУП ГУНП в Київські області капітаном поліції ОСОБА_7 , проведено огляд місця події, без ухвали слідчого судді, у зв`язку із наявними невідкладними випадками, а саме: врятування майна, яке зберегло на собі сліди кримінального правопорушення, у ході якого виявлено посвідчення тракториста-машиніста з ознаками підробки серії НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_3 . За результатами проведення огляду вилучено посвідчення тракториста-машиніста, серії НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_3 , яке було поміщено до спецпакету № ICR0091511. Посвідчення тракториста-машиніста, серії НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_3 було вилучено у громадянина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , прож.: АДРЕСА_1 .

Обґрунтовуючи клоп отання про накладення арешту на посвідчення тракториста-машиніста, серії НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_3 , зазначено, що це майно зберегло на собі сліди кримінального правопорушення, а також містить відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Оцінка доказів із точки зору їх допустимості є заключним етапом доказування та здійснюється судом за наслідком розгляду справи по суті. Під час здійснення судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні на стадії досудового розслідування, вказане питання не входить до повноважень як слідчого судді, так і колегії суддів апеляційної інстанції під час перегляду ухвали слідчого судді.

Натомість, під час розгляду клопотання про арешт майна слідчий суддя уповноважений оцінити можливість використання майна, на яке слідчий, прокурор просить накласти арешт, як доказу у кримінальному провадженні.

Відповідно до постанови старшого дізнавача сектору дізнання капітана поліції ОСОБА_8 від 06.05.2025 посвідчення тракториста-машиніста, серії НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_3 визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

Відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 131 КПК України заходами забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Згідно з ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

За приписами ч. 3 ст. 132 КПК застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу (ч. 3 ст. 170 КПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

З огляду на положення ч. 2, 3 ст. 170 КПК України, майно, яке має ознаки речового доказу повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто являється його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу - запобігання можливості протиправного впливу (відчуженню, передачі, перетворенню, використанню) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

Арешт майна з підстав передбачених ч. 2, 3 ст. 170 КПК України по суті являє собою форму забезпечення доказів і є самостійною правовою підставою для арешту майна поряд з забезпеченням цивільного позову та конфіскацією майна та, на відміну від двох останніх правових підстав, не вимагає оголошення підозри у кримінальному провадженні і не пов`язує особу підозрюваного з можливістю арешту такого майна.

Відповідно до ч. ч. 10, 11 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів. Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до відчуження, втрати, приховування, пошкодження, псування, зникнення, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

За правилами ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Вимоги ч. 5 ст. 171 КПК України щодо строку звернення до слідчого судді з клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна прокурором було дотримано.

При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб (ч. 2 ст. 173 КПК України).

З доданих до клопотання документів убачається, що вказане майно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, оскільки зберегло на собі сліди кримінального правопорушення, а також містить відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, та є необхідним забезпечення збереження речових доказів з метою проведення судових експертиз.

При розгляді клопотання про арешт майна слідчий суддя також ураховує, що накладення арешту на майно не є припиненням права власності на нього або позбавленням таких прав. Хоча власник обмежується у реалізації всіх правомочностей права власності, такий захід є тимчасовим і на даний час у сторони обвинувачення є необхідність встановити і перевірити обставини та відомості щодо вчинення кримінального правопорушення (проступку), передбаченого ст. 356 КК України, провести ряд слідчих (розшукових) та процесуальних дій у межах кримінального провадження за № 0000114 від 06.05.2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України. Отже, відповідні обмеження є розумними і співмірними з огляду на завдання кримінального провадження.

Частиною 4 ст. 173 КПК України передбачено, що у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Зважаючи на те, що до клопотання прокурором надано достатня кількість доказів необхідності накладення арешту, слідчий суддя вбачає достатні обґрунтовані підстави для задоволення даного клопотання, оскільки документи, додані до клопотання, свідчать, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна як заборона розпоряджатися з метою забезпечення збереження речових доказів.

Також слід роз`яснити, що відповідно до ст. 174 КПК України власник або володілець майна мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Керуючись ст. ст. 98, 131, 170 - 173, 175, 309, 376 КПК України,

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання прокурора Бучанської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000114 від 06.05.2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України, - задовольнити.

У кримінальному провадженні, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000114 від 06.05.2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України, накласти арешт на посвідчення тракториста-машиніста серії НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_3 , яке було вилучено вилучене в ході огляду місця події від 05.05.2025 в період часу з 18:22 год., по 18:27 год., за адресою: АДРЕСА_2 , у громадянина ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , прож.: АДРЕСА_1 . шляхом накладення заборони на користування, розпорядження та відчуження вказаним майном.

Арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням власника або володільця майна у порядку, передбаченому частиною 1 статті 174 КПК.

Копію ухвали негайно вручити слідчому з групи слідчих у даному кримінальному провадженні та /або прокурору - для звернення до виконання.

Копію ухвали не пізніше наступного дня з дня винесення вручити або надіслати для відома власнику майна: ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 . .

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення п`ятиденного строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала слідчого судді, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню. Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1