Роздільнянський районний суд Одеської області
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 511/2303/25

Номер провадження: 1-кс/511/889/25

31.07.2025 року слідчий суддя Роздільнянського районного суду Одеської областіОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Роздільна Одеської області, клопотання слідчого СВ Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Одеської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону ОСОБА_4 по кримінальному провадженню №0000100 від 30.06.2025 за попередньою правовою кваліфікацією передбаченою ч. 2 ст. 197-1 Кримінального кодексу України про накладення арешту на майно,

ВСТАНОВИВ:

Зміст заявленого клопотання.

На адресу Роздільнянського районного суду Одеської області надійшло вищевказане клопотання слідчого, відповідно до якого СВ Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області проводиться досудове розслідування по кримінальному провадженню №0000100 від 30.06.2025 за попередньою правовою кваліфікацією ч. 2 ст. 197-1 Кримінального кодексу України.

За матеріалами провадження 13.06.2025 за вх. № 2087-25 до Одеської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону від ОСОБА_5 надійшли матеріали за фактом самовільного зайняття невстановленими особами частини площею 8,81 га земельної ділянки земель оборони з кадастровим номером :01:002:0873.

В ході досудового розслідування встановлено, що 03.06.2025 року представниками Білгород-Дністровської КЕЧ (району) спільно з представником відділення ВСП м. Білгород-Дністровського проведено обстеження земельних ділянок, розташованих за адресою: Одеська область Роздільнянський район селище Лиманське, в межах військового містечка № НОМЕР_1 що належать Міністерству оборони України, та перебувають на обліку Білгород-Дністровської КЕЧ (району). За результатами обстеження виявлено факт самовільного використання земельної ділянки, а саме зафіксовано наявність зростання сільськогосподарської культури (ріпак) на земельній ділянці орієнтовною площею 8,81 га, розташованої в межах земельної ділянки з кадастровим номером :01:002:0873 (загальна площа земельної ділянки 203,8689 га).

Зазначені правопорушення здійснено не встановленими особами. На виконання пункту 3 розділу IV Інструкції затвердженої наказом Міністерства оборони України від 16.01.2024 № 26 /нм комісією Білгород-Дністровської КЕЧ (району) складено Акт про виявлення факту самовільного зайняття неправомірного вилучення земельної ділянки від 03.06.2025.

У подальшому, на підставі ухвали слідчого судді Роздільняського районного суду Одеської області, за участю начальника ПКТ Білгород-Дністровською КЕЧ (району), було здійснено огляд земельної ділянки з кадастровим номером :01:002:0873. Під час огляду вказаної земельної ділянки було виявлено, що частина площею 8,81 га, засіяна культурою ріпак, з якої близько 2.8 га перебуває у скошеному стані. Проведеним натурним оглядом встановлено, що самовільно зайнята частина площею 8.81 га, яка засіяна ріпаком перебуває в межах паралелей з земельними ділянками за кадастровими номерами :01:001:0551, :01:001:0552, :01:001:0502, :01:001:0500, :01:001:0501, які на момент огляду були засіяні ріпаком.

На даний час органами досудового розслідування земельна діялнка визнана речовим доказом по матеріалам кримінального провадження, а тому просили накласти на неї арешт, так як це доказ у кримінальному провадженні.

Позиція учасників розгляду клопотання.

Слідчий СВ Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 , надіслав на адресу суду заяву про розгляд клопотання без його участі.

Прокурор Одеської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону ОСОБА_4 подав заяву відповідно до якої подане клопотання підтримав та просив розглянути справу без його участі.

Представник користувача майна Білгород-Дністровської КЕЧ ОСОБА_6 надав судузаяву, відповідно до якої клопотання слідчого підтримав та просив розглянути справу без його участі.

Інші учасники в судове засідання не з`явились.

Відповідно до частини 4 статті 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалось.

Згідно ч.1 ст.172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

З урахуванням вищевикладеного та з метою дотримання процесуальних строків розгляду клопотання, вважаю за можливе розглянути останнє у відсутності учасників розгляду клопотання.

Нормативно правове обгрунтування та висновки слідчого судді за результатами розгляду клопотання.

Відповідно до п.1, п.2 ст.131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Заходом забезпечення кримінального провадження є, зокрема, арешт майна.

Згідно з ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

У відповідності до ч.2 ст.170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч.1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч.10 ст.170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Так слідчим відділенням Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області проводиться досудове розслідування по матеріалам кримінального провадження №0000100 від 30.06.2025 року за попередньою правовою кваліфікацією передбаченою ч. 2 ст. 197-1 Кримінального кодексу України як самовільне зайняття земельної ділянки .

Постановою слідчого СВ Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 від 23.07.2025 року у даній справі визнано речовим доказом земельну ділянку з кадастровим номером :01:002:0873 площею 203, 8689 га, яка роташована на території Лиманської селищної ради Роздільнянського району Одеської області, цільове признначення - 15.01. для розмішення та постійної діяльності Збройних Сил України.

Належність земельної ділянки підтверджено Витягом з Державного земельного кадастру про земельну ділянку НВ-023.

За викладених обставин, враховуючи правове обґрунтування клопотання, яке відповідає положенням ст. ст. 170-173 КПК України, приходжу до переконання, що клопотання слідчого про накладення арешту на майно підлягає задоволенню з метою збереження речового доказу, задля забезпечення дієвості та об`єктивності розслідування у вказаному кримінальному провадженні, оскільки незастосування арешту може призвести до відчуження майна або розпорядженрня ним сторонніми особами.

Приходячи до такого висновку, слідчий суддя враховує й те, що в даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого методу державного регулювання як накладення арешту. При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

При цьому, накладення арешту на майно не є припиненням права власності на нього або позбавленням таких прав, а носить тимчасовий характер застосування цього заходу забезпечення кримінального провадження.

Керуючись статтями 98, 107, 131, 132, 170, 171-173, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

1. Клопотання слідчого СВ Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 , про накладення арешту на майно, задовольнити.

2. Накласти арешт з метою збереження в якості речового доказу у вигляді заборони відчуження та розпорядження на земельну ділянку з кадастровим номером :01:002:0873 площею 203, 8689 га, яка розташована на території Лиманської селищної ради Роздільнянського району Одеської області, цільове признначення - 15.01. для розмішення та постійної діяльності Збройних Сил України.

3. Виконання ухвали покласти на слідчого СВ Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 .

4. Відповідно до ст.175 КПК України ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Роз`яснити, що відповідно до частини першої статті 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Одеського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 5-денний строк з дня проголошення ухвали; у разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом 5 днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Слідчий суддя: ОСОБА_1