печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 травня 2025 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва: ОСОБА_1 ,

при секретарі: ОСОБА_2 ,

за участю:

представника власника майна: не з`явився,

прокурора: не з`явився,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві провадження за клопотанням Дніпровської міської ради про скасування арешту майна, накладеного ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 23.05.2024 року у кримінальному провадженні № 0000465 від 28.02.2024 року, -

ВСТАНОВИВ:

Дніпровська міська рада (далі - власник майна) звернулась до слідчого судді Печерського районного суду м. Києва з клопотанням про скасування арешту на майно накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 23.05.2024 року у кримінальному провадженні № 0000465 від 28.02.2024 року.

В обґрунтування клопотання зазначає, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України за процесуального керівництва Офісу Генерального прокурора здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000465 від 28.02.2024 року. Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва № 757/23042/24-к від 23.05.2024 року накладено арешт з метою збереження речових доказів, зокрема на квартиру за адресою АДРЕСА_1 , що на праві власності належить ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 шляхом заборони відчуження та розпорядження.

Разом з тим відповідно до ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 23.05.2024 року, квартира, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 належить на праві власності ОСОБА_3 , придбана за грошові кошти здобуті внаслідок вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 190 КК України.

Однак, у клопотанні про скасування арешту майна, заявник вказує, що майно за адресою АДРЕСА_1 є власністю Дніпровської міської ради, право власності за якою зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстрі прав власності на нерухоме майно, Державному реєстрі іпотек, Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна 23.07.2019 року на підставі рішення Дніпровської міської ради № 15/47 від 29.01.2014 року, протоколу загальних зборів ТОВ «Галлій» № 3 від 28.01.2024 року (номер відомостей про речове право: 32515468).

Заявник вказує, що у Кіровському районному судді м. Дніпропетровська перебувала цивільна справа № 203/2806/22 за позовом заступника керівника Дніпропетровської обласної прокуратури про усунення перешкод в користуванні та розпорядженні майном шляхом скасування державної реєстрації права власності з припиненням речового права та закриттям розділу у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно. Так, у задоволенні позову рішенням Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 02.02.2024 року було відмовлено, однак постановою Дніпровського апеляційного суду від 27.08.2024 року апеляційну скаргу Дніпропетровської обласної прокуратури задоволено, рішення суду першої інстанції від 02.02.2024 року скасовано.

В подальшому позов Дніпропетровської обласної прокуратури в інтересах держави в особі Дніпровської міської ради до ОСОБА_3 , треті особи: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про усунення перешкод в користуванні та розпорядженні майном шляхом скасування державної реєстрації права власності з припиненням речового права та закриття розділу у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, постановою Дніпровського апеляційного суду від 27.08.2024 року задоволено та скасовано державну реєстрацію права власності ОСОБА_3 на квартиру за адресою АДРЕСА_1 .

Відтак, відповідно до вказаного судового рішення належним власником квартири за адресою АДРЕСА_1 є Дніпровська міська рада, тому вказаний арешт підлягає скасуванню.

В судове засідання власника майна не з`явився, про день, час, місце розгляду клопотання повідомлений належним чином. 27.05.2025 року та 29.07.2025 року від представника власника майна ОСОБА_7 надійшла заява про розгляд клопотання без її участі, вимоги скарги підтримала.

Відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК України, розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого, дізнавача чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

За таких обставин, слідчий суддя визнав можливим прийняти рішення по суті доводів та вимог клопотання за відсутності в судовому засіданні власника майна та прокурора, на підставі наявних матеріалів.

Згідно ч. 4 ст. 107 КПК України, під час розгляду клопотання фіксування судового процесу за допомогою технічних засобів не здійснювалось.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання підлягає задоволенню, зважаючи на наступне.

Слідчим суддею встановлено, Головним слідчим управлінням Національної поліції України за процесуального керівництва Офісу Генерального прокурора здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000465 від 28.02.2024 року. Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва № 757/23042/24-к від 23.05.2024 року накладено арешт з метою збереження речових доказів, зокрема на квартиру за адресою АДРЕСА_1 , що на праві власності належить ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_1 шляхом заборони відчуження та розпорядження.

Разом з тим відповідно до ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 23.05.2024 року, квартира, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 належить на праві власності ОСОБА_3 , придбана за грошові кошти здобуті внаслідок вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 190 КК України.

Як вбачається з матеріалів справи, у провадженні Кіровського районного суду м. Дніпропетровська перебувала цивільна справа № 203/2806/22 за позовом заступника керівника Дніпропетровської міської прокуратури в інтересах держави в особі Дніпровської міської ради до ОСОБА_3 , треті особи: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про усунення перешкод в користуванні та розпорядженні майном шляхом скасування державної реєстрації права власності з припиненням речового права та закриття розділу у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно.

Рішенням Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 02.02.2024 року в задоволенні позову заступника керівника Дніпропетровської обласної прокуратури в інтересах держави в особі Дніпровської міської ради відмовлено.

27.08.2024 року постановою Дніпровського апеляційного суду, апеляційну скаргу Дніпровської обласної прокуратури на рішення Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 02.02.2024 року задоволено та скасовано рішення суду першої інстанції.

В подальшому позов Дніпропетровської обласної прокуратури в інтересах держави в особі Дніпровської міської ради до ОСОБА_3 , треті особи: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про усунення перешкод в користуванні та розпорядженні майном шляхом скасування державної реєстрації права власності з припиненням речового права та закриття розділу у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, постановою Дніпровського апеляційного суду від 27.08.2024 року задоволено та скасовано державну реєстрацію права власності ОСОБА_3 на квартиру за адресою АДРЕСА_1 .

Відтак, вказане нерухоме майно є власністю Дніпровської міської ради, що підтверджується інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстрі прав власності на нерухоме майно, Державному реєстрі іпотек, Єдиному реєстрі заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна 23.07.2019 року на підставі рішення Дніпровської міської ради № 15/47 від 29.01.2014 року , протоколу загальних зборів ТОВ «Галлій» № 3 від 28.01.2024 року (номер відомостей про речове право: 32515468).

Згідно ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

При цьому, згідно ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу .

З ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва № 757/23042/24-к від 23.05.2024 року, вбачається, що при накладенні арешту на нерухоме майно, слідчий суддя виходив з того, що майно є предметом кримінальних правопорушень, відповідають критеріям, визначеним ст. 98 КПК України.

Відповідно до ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Як визначено у п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до ч. 3 ст. 132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна у відповідності до ст. ст. 94, 132, 173 КПК України, слідчий суддя повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину та достатність доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу арешту майна; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального судочинства.

Відтак, оскільки наявна постанова Дніпровського апеляційного суду, відповідно до якої скасовано державну реєстрацію права власності ОСОБА_3 на квартиру за адресою АДРЕСА_1 , арешт який був накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду 23.05.2024 року, порушує права та інтереси, унеможливлює реалізацію законних прав та інтересів позбавляючи можливості Дніпровську міську раду звернутись із судовим рішенням у цивільній справі № 203/2806/22 для його виконання

Оскільки, прокурор у судове засідання не з`явився, не надав слідчому судді доказів на підтвердження того, що нерухоме майно, на яке накладено арешт є предметом злочину чи отримано незаконним шляхом, арешт на нерухоме майно накладено у 2024 році, отже відсутні обґрунтовані підстави накладення арешту на нерухоме майно.

Статтями 7, 16 КПК України, визначено, що загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Відповідно до положень ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав і основоположних свобод, який ратифікований Верховною Радою України 17.07.1997 року, кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Окрім того, як визначено у ч. 1 та ч. 2 ст. 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

За таких обставин, враховуючи, що дослідженні в судовому засідання матеріали не містять достатніх фактичних даних, які б свідчили про те, що нерухоме майно, яке належить Дніпровській міській раді набуто в результаті вчинення злочину та/або є предметом кримінального правопорушення, що виправдовувало втручання держави у право на мирне володіння майном у контексті забезпечення «справедливого балансу» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту прав конкретної особи, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання про скасування арешту майна є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 107. 170, 174. 307. 309. 532 Кримінального процесуального кодексу України, -

УХВАЛИВ:

Клопотання Дніпровської міської ради, про скасування арешту майна, накладеного ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 23.05.2024 року у кримінальному провадженні № 0000465 від 28.02.2024 року, - задовольнити.

Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва № 757/23042/24-к від 23.05.2024 року із забороною відчуження та розпорядження на нерухоме майно власником якого є Дніпровська міська рада, а саме об`єкт нерухомого майна з реєстраційним номером 1, який розташований за адресою: м. Дніпро, вул. Пастера, буд. 16, кв. 17.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1