Справа № 752/1856/25
Провадження № 1-кс/752/772/25
У Х В А Л А

Іменем України

29 січня 2025 року м. Київ

Слідчий суддя Голосіївського районного суду міста Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні суду в м. Києві клопотання старшого слідчого слідчого відділу Голосіївського управління поліції Головного управління Національної поліції в м. Києві ОСОБА_5 , погоджене прокурором Голосіївської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про застосування до підозрюваного:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , офіційно непрацюючого, раніше судимого,

запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту у кримінальному провадженні №0003700, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 21.12.2024р., за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До Голосіївського районного суду міста Києва надійшло клопотання старшого слідчого СВ Голосіївського управління поліції ГУ Національної поліції у м. Києві ОСОБА_5 , погоджене прокурором Голосіївської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0003700 від 21.12.2024 р., за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обгрунтування клопотання слідчий посилається на те, що ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , маючи не зняту та не погашену в законному порядку судимість, на шлях виправлення та перевиховання не став, належних висновків не зробив, вчинив нові умисні, корисливі злочини проти власності, за наступних обставин.

Так, у невстановлений досудовим розслідуванням час, але не пізніше 14 год. 00 хв. 20 грудня 2024 року, ОСОБА_4 , маючи злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, прибув до охоронюваної території будівництва ЖК «Феофанія City», що розташоване за адресою: м. Київ, вул. Академіка Заболотного, №152.

Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, ОСОБА_4 , усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх

дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, діючи таємно, умисно, повторно, в умовах воєнного стану, з корисливих мотивів та мети, через отвір в пошкодженому паркані, проник на охоронювану територію будівництва ЖК «Феофанія City».

Продовжуючи свої злочинні дії, ОСОБА_4 , шляхом вільного доступу, через відчинені вхідні двері, проник у приміщення секції №7 забудови №1, що знаходиться на території вищевказаного житлового комплексу, де, з використанням сходів, піднявшись на 11-й поверх вищевказаного будинку, він прибув до змонтованого вузла обліку водопостачання, доступ до якого був обмежений металевими дверима, запираючий механізм яких, був ним пошкоджений.

У подальшому, ОСОБА_4 , діючи умисно, таємно, повторно, в умовах воєнного стану, з корисливих мотивів та мети, з використанням фізичної сили, відкрив раніше пошкоджені ним металеві двері та проник до вузла обліку водопостачання, де, з використанням заздалегідь підготовленого невстановленого інструмента, демонтував та викрав наступні його складові частини, а саме: 7 (сім) лічильників води ХВ, Ду15, вартістю 1125 грн. 00 коп. кожен, на загальну суму 7875 грн. 00 коп., які перебували на балансі ТОВ «КСМ-ГРУП».

Продовжуючи свої злочинні дії, ОСОБА_4 , з використанням сходів, піднявшись на 12-й поверх, секції №7 вищевказаного будинку, він прибув до змонтованого вузла обліку водопостачання, доступ до якого був обмежений металевими дверима, запираючий механізм яких, був ним пошкоджений.

У подальшому, ОСОБА_4 , діючи умисно, таємно, повторно, в умовах воєнного стану, з корисливих мотивів та мети, з використанням фізичної сили, відкрив раніше пошкоджені ним металеві двері та проник до вузла обліку водопостачання, де, з використанням заздалегідь підготовленого невстановленого інструмента, демонтував та викрав наступні його складові частини, а саме: 7 (сім) лічильників води ХВ, Ду15, вартістю 1125 грн. 00 коп. кожен, на загальну суму 7875 грн. 00 коп., які перебували на балансі ТОВ «КСМ-ГРУП».

Продовжуючи свої злочинні дії, ОСОБА_4 , з використанням сходів, піднявшись на 13-й поверх, секції №7 вищевказаного будинку, він прибув до змонтованого вузла обліку водопостачання, доступ до якого був обмежений металевими дверима, запираючий механізм яких, був ним пошкоджений.

У подальшому, ОСОБА_4 , діючи умисно, таємно, повторно, в умовах воєнного стану, з корисливих мотивів та мети, з використанням фізичної сили, відкрив раніше пошкоджені ним металеві двері та проник до вузла обліку водопостачання, де, з використанням заздалегідь підготовленого невстановленого інструмента, демонтував та викрав наступні його складові частини, а саме: 7 (сім) лічильників води ХВ, Ду15, вартістю 1125 грн. 00 коп. кожен, на загальну суму 7875 грн. 00 коп., які перебували на балансі ТОВ «КСМ-ГРУП».

Продовжуючи свої злочинні дії, ОСОБА_4 , з використанням сходів, піднявшись на 14-й поверх, секції №7 вищевказаного будинку, він прибув до змонтованого вузла обліку водопостачання, доступ до якого був обмежений металевими дверима, запираючий механізм яких, був ним пошкоджений.

У подальшому, ОСОБА_4 , діючи умисно, таємно, повторно, в умовах воєнного стану, з корисливих мотивів та мети, з використанням фізичної сили, відкрив раніше пошкоджені ним металеві двері та проник до вузла обліку водопостачання, де, з використанням заздалегідь підготовленого невстановленого інструмента, демонтував та викрав наступні його складові частини, а саме: 4 (чотири) лічильники води ХВ, Ду15, вартістю 1125 грн. 00 коп. кожен та 1 (один) фільтр грубої очистки, DN15, вартістю 137 грн. 66 коп., на загальну суму 4637 грн. 66 коп., які перебували на балансі ТОВ «КСМ-ГРУП».

У подальшому, ОСОБА_4 , з місця скоєння злочину зник та розпорядився викраденим майном на власний розсуд, чим спричинив ТОВ «КСМ-ГРУП» матеріального збитку на загальну суму 28262 грн. 66 коп.

Обгрунтованість підроздри, на думку слідчого, підтвреджується доказами, зібраними під час досудового розслідування.

Необхідність застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту слідчий доводить наявністю ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а саме: переховування від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на свідків, вчиняти інші кримінальні правопорушення; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Заслухавши обґрунтування прокурора, який підтримав клопотання в судовому засіданні, думку підозрюваного, який заперечував проти даного запобіжного заходу, просили обрати більш м`який запобіжний захід, а саме нічний домашній арешт, слідчий суддя вважає необхідним задовольнити дане клопотання, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Згідно з ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, а саме: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншими чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, зокрема, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, у тому числі наявність в нього родини утриманців; наявність постійного місця проживання у підозрюваного; наявність судимостей; репутацію підозрюваного та майновий стан (ч. 1 ст. 178 КПК України).

Так, слідчий суддя встановив, що Голосіївським управлінням поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні №0003700 від 21.12.2024р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

18.01.2025р. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в даному кримінальному провадженні повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Про обґрунтованість підозри, пред`явленої ОСОБА_4 , та його можливу причетність до вчиненого кримінального правопорушення свідчать долучені до клопотання матеріали кримінального провадження в їх сукупності.

Більше того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», приведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

При цьому слідчий суддя зауважує, що обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, правильність кримінально-правової кваліфікації діяння потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні в ході судового розгляду кримінального провадження відносно ОСОБА_4 , що не виключає можливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу.

Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях Європейського суду з прав людини. Так, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» (рішення № 14310/88 від 23.10.1994) суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Отже, з урахуванням змісту долучених до клопотання матеріалів кримінального провадження у їх сукупності, слідчий суддя встановив, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце і підтверджуються на даному етапі розслідування достатньою сукупністю доказів.

Враховуючи, що слідчий суддя на цьому етапі провадження лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на наведені у клопотанні та встановлені в судовому засіданні дані слідчий суддя приходить до висновку про обґрунтованість підозри та можливу причетність ОСОБА_4 до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Розглядаючи питання наявності ризиків, на які посилався прокурор, та позицію підозрюваного, слідчий суддя зазначає таке.

Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі «Клішин проти України» наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та доводитися відповідними доказами.

В обґрунтування клопотання та застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту прокурор зазначив, що існують наступні ризики: переховування від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на свідків, вчиняти інші кримінальні правопорушення, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Так, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, за яке передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років.

Слідчий суддя вважає, що зазначена обставина сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від суду. Таке твердження узгоджується з позицією Європейського суду з прав людини, висловленою у справі «Ілійков проти Болгарії» (рішення від 26.07.2001), де Суд зазначив, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.

Щодо ризику впливати на потерпілого та свідків у цьому кримінальному провадженні, то ст. 23 КПК України встановлює принцип безпосередності дослідження показань, за змістом якого суд досліджує докази безпосередньо і показання учасників кримінального провадження суд отримує усно. Тобто доказове значення у кримінальному провадженні матимуть саме ті показання свідка чи потерпілого, які будуть надані останнім безпосередньо під час судового розгляду в судовому засіданні, а не надані ним в ході досудового розслідування. Вказане доводить, що з метою зміни свідками чи потерпілими своїх показань на користь підозрюваного або відмови від дачі показань останній може впливати на вказаних осіб у незаконний спосіб.

Так само слідчий суддя вважає, що ризик того, що підозрюваний може вчиняти інше кримінальне правопорушення чи продовжити свою протиправну діяльність є доведеним стороною обвинувачення. При цьому слідчий суддя враховує те, що кримінальне правопорушення, вчинення якого інкримінується, вчинялося ним з метою отримання прибутку, а тому слідчий суддя вважає ймовірним, що ОСОБА_4 , не маючи офіційного постійного джерела доходу, і в подальшому може вчиняти інші правопорушення з метою особистого збагачення.

Ризик того, що підозрюваний може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, на думку слідчого судді, є недоведеним, а тому не може бути покладений в основу даного судового рішення.

З урахуванням викладеного слідчий суддя доходить висновку, що прокурором доведено, а стороною захисту не спростовано, що в даному кримінальному провадженні з метою виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам вчинити дії, передбачені п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, є необхідним застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу.

Згідно з ч. 5 ст. 194 КПК України якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя, суд застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором

Відтак слідчий суддя доходить висновку, що дієвим запобіжним заходом, який зможе запобігти наявним у цьому кримінальному провадженні ризикам є цілодобовий домашній арешт.

Крім цього, на виконання вимог ч. 5 ст. 194 КПК України слідчий суддя покладає на підозрювану обов`язки, визначені даною нормою закону.

Така позиція слідчого судді відповідає вимогам Кримінального процесуального кодексу України та не є вирішенням слідчим суддею тих питань, які повинні вирішуватись судом під час судового розгляду кримінального провадження.

Керуючись ст.ст. 2, 8, 177, 178, 181, 194, 369-372, 532 КПК України, -

УХВАЛИВ:

1. Клопотання задовольнити.

2. Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, заборонивши підозрюваному ОСОБА_4 залишати своє місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , строком на два місяці в межах строку досудового розслідування, за виключенням необхідності отримання медичної допомоги та прослідування в укриття цивільного захисту на випадок оголошення повітряної тривоги.

3. Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:

- прибувати до слідчого, прокурора чи суду за першою вимогою;

- цілодобово не залишати місце постійного проживання, за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження.

4. Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід. Працівники управління поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло до цієї особи ( АДРЕСА_1 ), вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

5. Копію ухвали про застосування запобіжного заходу вручити підозрюваному негайно після її оголошення та довести до відома виконавців.

6. Ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати через слідчого для виконання органу Управління поліції за місцем проживання підозрюваного та зобов`язати останніх негайно поставити його на облік і повідомити про це суд.

7. Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого та прокурора у кримінальному провадженні.

8. Ухвала слідчого судді про застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення та може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

9. Повний текст ухвали слідчого судді буде складено та оголошено в приміщенні суду протягом 5 діб.

Слідчий суддя ОСОБА_6