Справа № 932/1577/25
Провадження № 1-кс/932/3606/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 серпня 2025 року м. Дніпро

Слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Дніпра ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участі прокурорів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , підозрюваної ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого в ОВС Першого слідчого відділу (з дислокацією у м. Краматорську) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Краматорську, ОСОБА_7 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №007628 від 25 травня 2024 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28, ч. 4 ст. 191, ч. 4 ст. 246, ч. 3 ст. 365, ч. 2 ст. 366, ч. 2 ст. 209 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту:

ОСОБА_6 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Дергачі Дергачівського району Харківської області, є громадянкою України, має вищу освіту, заміжня, працює на посаді начальника відділу лісової фітопатології ДСЛП «Харківлісозахист», раніше не судима, зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 366 КК України,

ВСТАНОВИВ:

13 серпня 2025 року до слідчого судді Шевченківського районного суду міста Дніпра надійшло клопотання старшого слідчого в ОВС Першого слідчого відділу (з дислокацією у м. Краматорську) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Краматорську, ОСОБА_7 , погоджене з заступником начальника відділу нагляду за додержанням законів територіальним управлінням Державного бюро розслідувань Донецької області ОСОБА_8 , про застосування запобіжного заходу у виді домашнього відносно ОСОБА_6 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 366 КК України.

Слідчий мотивує своє клопотання тим, що під час проведення досудового розслідування встановлено, відповідно до п. 1 Положення про Державне агентство лісових ресурсів України (далі - Положення 1), затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 08.10.2014 № 521 - Державне агентство лісових ресурсів України (далі - Держлісагентство) є центральним органом виконавчої влади і який реалізує державну політику у сфері лісового та мисливського господарства.

Крім того, п. 2 Положення 1 передбачено, що Держлісагентство у своїй діяльності керується Конституцією та законами України, указами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, іншими актами законодавства.

При цьому, відповідно до п.п. 4, 6, 11 п. 4 Положення 1, Держлісагентство здійснює державне управління в галузі ведення лісового і мисливського господарства, а також державного контролю за дотриманням вимог нормативно-правових актів щодо ведення лісового господарства (крім державного контролю з карантину рослин та у сфері захисту рослин), організовує ведення лісовпорядкування та впорядкування мисливських угідь та організовує видачу в установленому порядку спеціальних дозволів на використання лісових ресурсів.

Окрім цього, відповідно до п.п. 22, 23 та 24 п. 4 Положення 1, Держлісагентство забезпечує функціонування державної лісової охорони, координує діяльність лісової охорони інших постійних лісокористувачів і власників лісів, бере участь у забезпеченні реалізації державної політики у сфері пожежної безпеки, забезпечує організацію та координацію заходів з охорони державного мисливського фонду і заходів з регулювання чисельності мисливських, хижих та шкідливих для мисливського господарства тварин, забезпечує здійснення наземно-авіаційної охорони лісів від пожеж, незаконних рубок та інших порушень лісового законодавства, захист лісу від шкідників і хвороб та іншого шкідливого впливу на території лісового фонду підприємств, установ і організацій, що належать до сфери його управління та організовує виконання протипожежних, лісозахисних та інших лісоохоронних заходів на підприємствах, в установах і організаціях, що належать до сфери його управління.

Окрім цього, відповідно до п. 1 Положення про державну лісову охорону, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 16.09.2009 № 976 (далі - Положення 2), Державна лісова охорона (далі - Держлісоохорона) діє у складі Держлісагентства, Республіканського комітету Автономної Республіки Крим з питань лісового і мисливського господарства, обласних управлінь лісового та мисливського господарства і підприємств, установ та організацій, що належать до сфери управління Держлісагентства. Держлісоохорона має статус правоохоронного органу.

Згідно з п. 2 Положення 2 метою діяльності Держлісохорони, лісової охорони інших постійних лісокористувачів та власників лісів є здійснення правових, лісоохоронних та інших заходів, спрямованих на збереження, розширене відтворення, невиснажливе використання лісових ресурсів та об`єктів тваринного світу.

Відповідно до п. 4 Положення 2 основними завданнями Держлісохорони є здійснення державного контролю за додержанням вимог лісового та мисливського законодавства, забезпечення охорони лісів від пожеж, незаконних рубок, шкідників і хвороб, пошкодження внаслідок антропогенного та іншого шкідливого впливу, запобігання злочинам і адміністративним правопорушенням у сфері лісового та мисливського господарства, а також використання лісових ресурсів і мисливських тварин.

Згідно з п. 5 Положення 2 до посадових осіб Держлісохорони належать посадові особи Держлісагенства, Республіканського комітету Автономної Республіки Крим з питань лісового і мисливського господарства, обласних управлінь лісового та мисливського господарства і підприємств, установ та організацій, що належать до сфери управління Держлісагенства, згідно з додатком.

Відповідно до додатку до Положення 2 до посадових осіб Держлісоохорони належать в тому числі Генеральний директор та головний лісопатолог державного спеціалізованого лісозахисного об`єднання, директор, головний лісопатолог, начальник відділу нагляду, прогнозу, діагностики та фітопатології, інженери-лісопатологи і техніки-лісопатологи всіх категорій державного спеціалізованого лісозахисного підприємства.

Крім того, відповідно до ст. 2 Закону України «Про державний захист працівників суду і правоохоронних органів» Правоохоронні органи - органи прокуратури, Національної поліції, служби безпеки, Військової служби правопорядку у Збройних Силах України, Національне антикорупційне бюро України, органи охорони державного кордону, органи доходів і зборів, органи і установи виконання покарань, слідчі ізолятори, органи державного фінансового контролю, рибоохорони, державної лісової охорони, інші органи, які здійснюють правозастосовні або правоохоронні функції.

Встановлено, що ОСОБА_6 обіймає посаду головного мікробіолога - начальника відділу лісової фітопатології ДСЛП «Харківлісозахист».

Таким чином, ОСОБА_6 , в силу ст. 2 Закону України «Про державний захист працівників суду і правоохоронних органів», Положення про державну лісову охорону, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 976 від 16.09.2009, п.1 Примітки до ст. 364 та ч. 3 ст. 18 КК України - є працівником правоохоронного органу, службовою особою та представником влади.

При цьому, відповідно до п. 3 Санітарних правил в лісах України затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 27.07.1995 року № 555 зі змінами (далі Санітарні правила), види, обсяги, строки, місце та особливості здійснення заходів з поліпшення санітарного стану лісів визначаються державними спеціалізованими лісозахисними підприємствами, органом виконавчої влади з питань лісового господарства Автономної Республіки Крим, територіальними органами Держлісагентства, а також власниками лісів, постійними лісокористувачами на основі погоджених відповідно до вимог статті 29-1 Лісового кодексу України матеріалів лісовпорядкування, а також результатів оцінки санітарного стану лісових насаджень.

Згідно абз. 4 п. 5 Санітарних правил, заходи з поліпшення санітарного стану лісів плануються і здійснюються на основі матеріалів лісовпорядкування, а також санітарних та лісопатологічних обстежень, а в межах природно-заповідного фонду - відповідно до вимог проектів організації територій та об`єктів природно-заповідного фонду та/або положень про них з урахуванням специфіки, ступеня та періоду пошкодження насаджень, біології деревних порід, шкідників та збудників хвороб лісу.

Крім того, відповідно до п. 12 Санітарних правил, вибіркові санітарні рубки проводяться власниками лісів, постійними лісокористувачами шляхом вилучення з насаджень сухостійних, відмираючих, дуже ослаблених внаслідок пошкодження насаджень пожежами, шкідниками, хворобами лісу і внаслідок аварій та стихійного лиха окремих дерев або їх груп.

Також, відповідно до п. 13 Санітарних правил, власники лісів, постійні лісокористувачі призначають на основі матеріалів лісовпорядкування, лісопатологічних обстежень та повідомлень про появу ознак погіршення санітарного стану лісових насаджень вибіркові санітарні рубки, про що інформують обласну, Київську та Севастопольську міські держадміністрації, а на території Автономної Республіки Крим - орган виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань охорони навколишнього природного середовища та орган місцевого самоврядування, на території якого зростають насадження, що потребують вибіркової санітарної рубки.

Відповідно до п. 26 Санітарних правил, під час відведення насадження для проведення вибіркових санітарних рубок проводиться нумерація дерев, що підлягають вирубуванню, починаючи з тих, що мають ступінь товщини стовбура 24 сантиметри і більше на висоті 1,3 метра, та складається нумераційна відомість дерев, призначених для вибіркової санітарної рубки (додаток 4) із зазначенням породи, категорії технічної придатності і підстав для відбору їх для рубки.

Також, відповідно до п. 4 Правил поліпшення якісного складу лісів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 12 травня 2007 р. №724 (далі - Правила), підставою для проведення рубок формування і оздоровлення лісів, інших заходів із формування і оздоровлення лісів, інших рубок та робіт, пов`язаних і не пов`язаних із веденням лісового господарства, є матеріали лісовпорядкування та обстежень, які проводяться власниками лісів та/або постійними лісокористувачами, а для санітарних рубок - акт лісопатологічного обстеження або акт обстеження насаджень, що потребують суцільної санітарної рубки, складені відповідно до Санітарних правил в лісах України, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 27 липня 1995 р. № 555; для заходів з утримання та збереження полезахисних лісових смуг - акт обстеження, складений відповідно до Правил утримання та збереження полезахисних лісових смуг, розташованих на землях сільськогосподарського призначення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 22 липня 2020 р. № 650; для вирубування дерев і чагарників під час гасіння лісових пожеж - рішення керівника гасіння лісової пожежі, прийняте відповідно до Порядку організації охорони і захисту лісів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 20 травня 2022 р. № 612.

Відповідно до абз. 3 п. 4 Правил, обстеження здійснюються комісіями, які утворюються власниками лісів та/або постійними лісокористувачами, протягом 10 календарних днів після отримання звернення посадової особи постійного лісокористувача, до повноважень якої належить ведення лісового господарства, територіальних громад, фізичних або юридичних осіб про необхідність проведення рубок формування і оздоровлення лісів, інших заходів із формування і оздоровлення лісів, інших рубок та робіт, пов`язаних і не пов`язаних із веденням лісового господарства. Перелік ділянок, на яких планується обстеження, публікується на веб-сайтах власників лісів та/або постійних лісокористувачів не пізніше 10 календарних днів до початку проведення обстеження.

Відповідно до абз. 10 п. 4 Правил, у день здійснення обстеження складається акт обстеження деревостанів, в яких планується провести рубки формування і оздоровлення лісів, інші заходи із формування і оздоровлення лісів, інші рубки та роботи, пов`язані і не пов`язані із веденням лісового господарства (далі - акт обстеження), за формою, визначеною Міндовкіллям. В акті обстеження обов`язково зазначаються рекомендації щодо необхідності проведення рубок формування і оздоровлення лісів, інших заходів із формування і оздоровлення лісів, інших рубок та робіт, пов`язаних і не пов`язаних із веденням лісового господарства, або щодо відсутності такої необхідності. Рішення, викладене в акті обстеження, приймається простою більшістю голосів присутніх членів комісії. У разі проведення інших рубок та робіт, не пов`язаних із веденням лісового господарства, представники фізичних або юридичних осіб, які зверталися щодо необхідності проведення таких рубок та робіт, ознайомлюються із результатами обстежень і рішеннями, викладеними в акті обстеження.

Також, відповідно до абз. 11 п. 4 Правил, Акт обстеження додається до документів, які подаються власниками лісів та/або постійними лісокористувачами для видачі спеціального дозволу на спеціальне використання лісових ресурсів (лісорубного квитка).

Так, 22 липня 2024 року між Державним спеціалізованим лісозахисним підприємством «Харківлісозахист», в особі директора ОСОБА_9 , у подальшому «Виконавець», та Державним підприємством «Слов`янське лісове господарство», у подальшому «Замовник», в особі т.в.о. директора ОСОБА_10 , укладено три договори щодо проведення лісопатологічного обстеження насаджень на доцільність призначення в них заходів з поліпшення санітарного стану лісів: № 139/24 від 22.07.2024, № 186/24 від 23.09.2024; № 219/24 від 29.10.2024.

На виконання вищевказаних договорів працівники ДСЛП «Харківлісозахист» повинні були упродовж 2024 року виконати роботи з проведення лісопатологічного обстеження насаджень на доцільність призначення в них заходів з поліпшення санітарного стану лісів згідно технічних завдань до договорів .

При цьому ОСОБА_6 , обіймаючи посаду головного мікробіолога - начальника відділу лісової фітопатології ДСЛП «Харківлісозахист», будучи службовою особою, наділеною організаційно-розпорядчими функціями, використовуючи своє службове становище та діючи всупереч інтересам служби, умисно, з метою приховання факту невиконання своїх посадових обов`язків, пов`язаних з проведенням лісопатологічних обстежень насаджень в ДП «Слов`янський лісгосп», у вересні 2024 року та у листопаді 2024 року перебуваючи у не встановленому місці, точні дати та час досудовим розслідуванням не встановлено, склала та видала завідомо неправдиві офіційні документи - акти лісопатологічних обстежень та оцінки санітарного стану насаджень про нібито її участь у проведені лісопатологічних обстежень насаджень, що потребують вибіркових санітарних рубок.

Так, ОСОБА_6 , у вересні 2024 року, точна дата та час досудовим розслідуванням не встановлена, у невстановленому під час досудового розслідування місці, склала завідомо неправдивий офіційний документ - Акт лісопатологічного обстеження та оцінки санітарного стану насаджень по Олександрівському лісництву ДП «Слов`янський лісгосп» від 20.09.2024, про нібито її участь у проведені лісопатологічних обстежень насаджень, у складі комісії, та виявлення уражених інфекційними хворобами дерев, що негативно впливає на їх загальний санітарний стан, та потребує проведення заходів з поліпшення санітарного стану лісів у вигляді вибіркових санітарних рубок, після чого шляхом проставляння свого власного підпису у вищевказаному Акті лісопатологічного обстеження засвідчила факт проведення нею у складі комісії даного обстеження, в той час, як фактично вказане обстеження нею не проводилось, після чого передала вищевказаний Акт до ДП «Слов`янський лісгосп», чим склала та видала завідомо неправдивий офіційний документ.

На підставі виданого ОСОБА_6 . Акту лісопатологічного обстеження та оцінки санітарного стану насаджень по Олександрівському лісництву ДП «Слов`янський лісгосп» від 20.09.2024, ДП «Слов`янський лісгосп» у період часу з 27.01.2025 до 23.02.2025 року отримано у Південно - Східному міжрегіональному управлінні лісового та мисливського господарства лісорубний квиток № 0024, на підставі якого, проведено рубку дерев, за результатами якої незаконно зрубано 715 дерев листяних порід в Олександрівському лісництві ДП «Слов`янський лісгосп» у кварталі 14 виділу 10 площею 21 га, внаслідок чого спричинено істотну шкоду довкіллю та збитки Державі на загальну суму 5 428 371,26 грн., що є тяжкими наслідками відповідно до примітки до ст. 364 КК України.

Крім того, ОСОБА_6 , продовжуючи свою злочинну діяльність, у вересні 2024 року, точна дата та час досудовим розслідуванням не встановлена, у невстановленому під час досудового розслідування місці, склала завідомо неправдивий офіційний документ - Акт лісопатологічного обстеження та оцінки санітарного стану насаджень по Маяцькому лісництву ДП «Слов`янський лісгосп» від 20.09.2024, про нібито її участь у проведені лісопатологічних обстежень насаджень, у складі комісії, та виявлення уражених інфекційними хворобами дерев, що негативно впливає на їх загальний санітарний стан, та потребує проведення заходів з поліпшення санітарного стану лісів у вигляді вибіркових санітарних рубок, після чого шляхом проставляння свого власного підпису у вищевказаному Акті лісопатологічного обстеження засвідчила факт проведення нею у складі комісії даного обстеження, в той час, як фактично вказане обстеження нею не проводилось, після чого передала вищевказаний Акт до ДП «Слов`янський лісгосп», чим склала та видала завідомо неправдивий офіційний документ.

На підставі виданого ОСОБА_6 . Акту лісопатологічного обстеження та оцінки санітарного стану насаджень по Маяцькому лісництву ДП «Слов`янський лісгосп» від 20.09.2024, ДП «Слов`янський лісгосп» у період часу з 27.01.2025 до 23.02.2025 року отримано у Південно - Східному міжрегіональному управлінні лісового та мисливського господарства лісорубний квиток № 0440, на підставі якого, проведено рубку дерев, за результатами якої незаконно зрубано 275 дерев у Маяцькому лісництві ДП «Слов`янський лісгосп», зокрема: 138 дубів, 130 ясенів, 4 клени 2 береста і 1 грушу у кварталі 161 виділу 2 площею 13,5 га, внаслідок чого спричинено істотну шкоду довкіллю та збитки Державі на загальну суму 3 952 090,83 грн., що є тяжкими наслідками відповідно до примітки до ст. 364 КК України.

Далі, ОСОБА_6 , продовжуючи свою злочинну діяльність, у вересні 2024 року, точна дата та час досудовим розслідуванням не встановлена, у невстановленому під час досудового розслідування місці, склала завідомо неправдивий офіційний документ - Акт лісопатологічного обстеження та оцінки санітарного стану насаджень по Катеринівському лісництву ДП «Слов`янський лісгосп» від 20.09.2024, про нібито її участь у проведені лісопатологічних обстежень насаджень, у складі комісії, та виявлення уражених інфекційними хворобами дерев, що негативно впливає на їх загальний санітарний стан, та потребує проведення заходів з поліпшення санітарного стану лісів у вигляді вибіркових санітарних рубок, після чого шляхом проставляння свого власного підпису у вищевказаному Акті лісопатологічного обстеження засвідчила факт проведення нею у складі комісії даного обстеження, в той час, як фактично вказане обстеження нею не проводилось, після чого передала вищевказаний Акт до ДП «Слов`янський лісгосп», чим склала та видала завідомо неправдивий офіційний документ.

На підставі виданого ОСОБА_6 . Акту лісопатологічного обстеження та оцінки санітарного стану насаджень по Катеринівському лісництву ДП «Слов`янський лісгосп» від 20.09.2024, ДП «Слов`янський лісгосп» у період часу з 27.01.2025 до 23.02.2025 року отримано у Південно - Східному міжрегіональному управлінні лісового та мисливського господарства лісорубні квитки № 0008, № 0009, № 0015, на підставі яких, проведено рубку дерев, за результатами якої незаконно зрубано 265 дерев у Катеринівському лісництві ДП «Слов`янський лісгосп», зокрема: 69 дубів, 11 ясенів, 39 берестів, 20 груш, 126 кленів у кварталі 15 виділу 2 площею 2,4 га; 99 дубів, 3 ясеня, 100 кленів і 13 груш у кварталі 11 виділу 5 площею 1,9 га; 34 дуби, 2 ясеня, 245 кленів, 46 груш у кварталі 11 виділу 4 площею 3,5 га, внаслідок чого спричинено істотну шкоду довкіллю та збитки Державі на загальну суму 4 699 231,24 грн., що є тяжкими наслідками відповідно до примітки до ст. 364 КК України.

Далі, ОСОБА_6 , продовжуючи свою злочинну діяльність, у листопаді 2024 року, точна дата та час досудовим розслідуванням не встановлена, у невстановленому під час досудового розслідування місці, склала завідомо неправдивий офіційний документ - Акт лісопатологічного обстеження та оцінки санітарного стану насаджень по Краматорському лісництву ДП «Слов`янський лісгосп» від 01.11.2024, про нібито її участь у проведені лісопатологічних обстежень насаджень, у складі комісії, та виявлення уражених інфекційними хворобами дерев, що негативно впливає на їх загальний санітарний стан, та потребує проведення заходів з поліпшення санітарного стану лісів у вигляді вибіркових санітарних рубок, після чого шляхом проставляння свого власного підпису у вищевказаному Акті лісопатологічного обстеження засвідчила факт проведення нею у складі комісії даного обстеження, в той час, як фактично вказане обстеження нею не проводилось, після чого передала вищевказаний Акт до ДП «Слов`янський лісгосп», чим склала та видала завідомо неправдивий офіційний документ.

На підставі виданого ОСОБА_6 . Акту лісопатологічного обстеження та оцінки санітарного стану насаджень по Краматорському лісництву ДП «Слов`янський лісгосп» від 01.11.2024, ДП «Слов`янський лісгосп» у період часу з 27.01.2025 до 23.02.2025 року отримано у Південно - Східному міжрегіональному управлінні лісового та мисливського господарства лісорубні квитки № 0105, № 0108, № 0183, на підставі яких, проведено рубку дерев, за результатами якої незаконно зрубано 65 дерев у Краматорському лісництві ДП «Слов`янський лісгосп», зокрема: 26 дубів, 11 кленів у кварталі 28 виділу 1 площею 2,4 га; 4 дуби, 12 кленів і 1 акація у кварталі 28 виділ 2 площею 2,9 га; 11 дубів у кварталі 28 виділу 4 площею 6,3 га, внаслідок чого спричинено істотну шкоду довкіллю та збитки Державі на загальну суму 548 088,99 грн. що є тяжкими наслідками відповідно до примітки до ст. 364 КК України.

13 серпня 2025 року о 08 годині 40 хвилин ОСОБА_6 було повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 366 КК України - складанні, видачі службовою особою завідомо неправдивих офіційних документів, що спричинило тяжкі наслідки; вручено копію повідомлення про підозру та пам`ятку з процесуальними правами та обов`язками підозрюваного.

На підтвердження обґрунтованості пред`явленої ОСОБА_6 підозри слідчим до клопотання долучено копії матеріалів кримінального провадження.

Посилаючись на наявність ризиків, передбачених п. 1, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України слідчий просить застосувати відносно підозрюваної ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час - з 22:00 год. до 06:00 год.

Копії клопотання та матеріалів, що обґрунтовують клопотання, вручені підозрюваній ОСОБА_6 13 серпня 2025 року о 08 год. 44 хв., що підтверджується розпискою останньої.

Прокурор ОСОБА_3 у судовому засіданні повністю підтримав клопотання.

Захисник ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання слідчого, оскільки пред`явлена ОСОБА_6 підозра є необґрунтованою та не підтверджується належними та допустимими доказами. Так, на його думку, рапорти оперуповноважених співробітників не є доказами в розумінні КПК України; протоколи допитів свідків слідчий суддя не може брати до уваги як доказ, оскільки доказом можуть бути лише показання свідків, надані ними безпосередньо в судовому засіданні; більше того, жоден свідок в своїх показаннях взагалі не повідомив будь-якої інформації, яка б вказувала на ОСОБА_6 , як особу, причетну до вчинення кримінального правопорушення. Протокол НСРД слідчий суддя не може брати до уваги як доказ, оскільки не надано ухвалу слідчого судді апеляційного суду, якою надано дозвіл на проведення НСРД, а також протокол розсекречення матеріалів. Той факт, що відповідно до наданої провайдером інформації про те, що абонент мобільного оператора не виїжджав за межі Харківської області, не може сам по собі свідчити про це, оскільки людина може просто забути телефон вдома. Крім того, постанова КМУ 612 від 20 травня 2022 року дозволяє відповідним особам застосовувати дистанційні методи дослідження і спостереження за станом лісу, тому інкриміновані стороною обвинувачення дії щодо начебто невиїзду ОСОБА_6 на місце проведення лісопатологічного обстеження само по собі не містить порушень жодних правил та вимог нормативно-правових актів у сфері лісової охорони. ОСОБА_6 не має жодного відношення до порубки лісу, і жодним документом не підтверджується причинно-наслідковий зв`язок між її діями та спричиненням істотної шкоди довкіллю. Також, на його дуку, відсутні будь-які ризики, на які посилається слідчий, оскільки ОСОБА_6 будь-яким чином не перешкоджала і не має наміру перешкоджати кримінальному провадженню. Остання має міцні соціальні зв`язки, постійне місце проживання, офіційно працевлаштована, має численні заохочення, дуже позитивно характеризується за місцем роботи, тому для застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту нема підстав. У випадку, якщо слідчий суддя все ж таки дійде висновку про необхідність застосування до підозрюваної ОСОБА_6 запобіжного заходу, то просив застосувати до неї особисте зобов`язання, що повністю забезпечить її належну процесуальну поведінку.

У судовому засіданні підозрювана ОСОБА_6 повністю підтримала свого захисника.

Крім того, присутній в судовому засіданні ОСОБА_9 заявив клопотання про застосування до підозрюваної ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді особистої поруки Пояснив, що ОСОБА_6 працює на ДСЛП «Харківлісощзахист», директором якого він є, на посаді головного мікробіолога-начальника відділу лісової фітопатології. Загалом вона працює на підприємстві майже 10 років і за весь час зарекомендувала себе як цілеспрямований, принциповий та вмілий працівник, спеціалістів з такою спеціальністю, як у неї, одиниці по всій Україні, замінити її на підприємстві нема ким. ОСОБА_6 дуже часто їздить у відрядження до інших областей, і застосування нічного домашнього арешту зробить в подальшому її відрядження неможливими, що паралізує роботу підприємства. Також вона є представником ООН в Україні. Він зобов`язався взяти ОСОБА_6 на особисту поруку та ручався за її належну поведінку. Зобов`язався забезпечувати явку підозрюваної до органу досудового розслідування або суду, підтвердив, що йому відомо, у вчиненні якого саме кримінального правопорушення підозрюється ОСОБА_6 , і яка відповідальність передбачена за дане кримінальне правопорушення; підтвердив, що усвідомлює наслідки невиконання поручителем взятих на себе зобов`язань.

Захисник ОСОБА_5 та підозрювана ОСОБА_6 підтримали клопотання ОСОБА_9 .

Прокурор ОСОБА_3 заперечував проти задоволення клопотання ОСОБА_9 та пояснив, що відносно самого ОСОБА_9 в межах цього ж кримінального провадження до теперішнього часу проводиться перевірка на його причетність до вчинення кримінальних правопорушень, що розслідуються, тому його репутація не дозволяє йому виступати поручителем.

Заслухавши пояснення осіб, що беруть участь у судовому засіданні, слідчий суддя вважає клопотання про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту стосовно підозрюваної ОСОБА_6 таким, що підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у виді домашнього арешту, і повідомити про це слідчому або суду. Працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених не неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 інкримінованого кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 366 КК України, обґрунтовується достатніми доказами, дослідженими в судовому засіданні, як то копіями договорів, укладених між ДП «Слов`янське лісове господарство» та ДСЛП «Харківлісозахист» щодо проведення лісопатологічного обстеження насаджень на доцільність призначення в них заходів з поліпшення санітарного стану лісів; копіями актів лісопатологічного обстеження та оцінки санітарного стану насаджень, складених посадовими особами ДП «Слов`янське лісове господарство» та ДСЛП «Харківлісозахист»; показаннями свідків ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 ; протоколом обшуку адміністративної будівлі ДП «Слов`янське лісове господарство», в ході якого виявлено та вилучено документи відповідно до переліку; протоколами огляду ділянок лісу, в ході яких виявлені пні дерев різних порід, які описані та виміряні; довідкою за результатами проведення обстеження ділянок лісу посадовими особами ДП «Ліси України», якою встановлено орієнтовну шкоду, заподіяну лісу незаконним вирубуванням на суму 14 274 746,31 грн; висновками комплексних судових інженерно-екологічних та економічних експертиз, якими, в тому числі встановлений розмір шкоди, заподіяної лісу незаконними порубками, судових почеркознавчих експертиз, в тому числі на підтвердження належності підписів ОСОБА_6 в актах лісопатологічного обстеження та оцінки санітарного стану насаджень ОСОБА_6 ; протоколом про результати проведення НСРД відносно т.в.о. директора ДП «Слов`янське лісове господарство» ОСОБА_19 ; інформацією про з`єднання абонента мобільного зв`язку з номером телефону НОМЕР_1 , яким за матеріалами кримінального провадження користується начальник відділу лісової фітопатології ДСЛП «Харківлісозахист» ОСОБА_6 , з якої вбачається, що абонент протягом періоду часу з 19 вересня 2024 року по 02 листопада 2024 року перебував на території Харківської області, та іншими матеріалами провадження в їх сукупності.

При цьому слідчий суддя не бере до уваги зауваження захисника щодо недопустимості наданих доказів на вважає їх необґрунтованими за таких підстав.

Так, необхідність безпосереднього дослідження судом показань свідків під час судового засідання (ч. 4 ст. 95 КПК України) стосується стадії судового розгляду, але не стадії досудового розслідування. Слідчий суддя може допитати свідка безпосередньо в судовому засіданні за викликом підозрюваного (п. 7 ч. 2 ст. 193 КПК України) виключно з питань, що стосуються розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу. В судовому засіданні захисник відмовився від клопотання про допит в якості свідків ОСОБА_9 та ОСОБА_20 , про що було зазначено в письмових запереченнях, клопотання про виклик і допит у судовому засіданні інших свідків стороною захисту заявлено не було.

Слідчий суддя вважає, що на даній стадії кримінального провадження не обов`язковим дослідження процесуальних документів, які були підставою для проведення НСРД, а також документів на підтвердження розсекречення отриманої результаті НСРД інформації, оскільки перевірка цих фактів може бути здійснена судом під час судового розгляду за умови, якщо сторона захисту ставить їх під сумнів.

Рапорти оперуповноважених співробітників слідчий суддя оцінює не як окремий доказ, а як інформацію в сукупності з іншими наданими матеріалами, якими, втому числі, підтверджується той факт, що ОСОБА_6 в період часу, що відповідає часу вчинення інкримінованого їй кримінального правопорушення, користувалась номером мобільного телефону НОМЕР_1 , і який у цей період часу не здійснював з`єднання з вишками мобільного оператора за межами Харківської області, тобто є підстави вважати, що абонент, який ним користувався ( ОСОБА_6 ) не виїжджала до Донецької області в вказаний час.

Посилання захисника на те, що постановою КМУ №612 від 20 травня 2022 року передбачає дистанційне дослідження і спостереження за станом лісів, слідчий суддя вважає надуманим виходячи з такого.

Так, у п. 7-9 вказаної постанови зазначено, що «Спостереження та своєчасне виявлення осередків шкідників і хвороб, ослаблення та іншого негативного впливу здійснюється шляхом: проведення лісопатологічних обстежень; ведення обліку та інвентаризації осередків масового розповсюдження шкідників і хвороб лісу, наслідків аварій та стихійного лиха, інших пошкоджень. Лісопатологічні обстеження проводяться постійними лісокористувачами, власниками лісів. До проведення лісопатологічного обстеження можуть залучатися представники територіальних органів Держлісагентства та державних спеціалізованих лісозахисних підприємств. Проведення лісопатологічних обстежень лісових насаджень здійснюється шляхом візуального обстеження стану лісів та з використанням геоінформаційних технологій, геопросторових даних і методів дистанційного зондування землі.»

Аналізуючи викладене, можна зробити висновок, що проведення лісопатологічних обстежень лісових насаджень здійснюється шляхом візуального обстеження з додатковим використанням геоінформаційних технологій, геопросторових даних і методів дистанційного зондування землі, оскільки при побудові речення законодавцем використано сполучник «та», а не «або». Тобто візуальне спостереження є обов`язковою складовою обстеження.

Слідчий суддя зауважує, що для констатації обґрунтованості підозри, достатньо отримати докази того, що подія кримінального правопорушення могла мати місце і до цієї події міг бути причетний підозрюваний, і для цього нема потреби доведення цих фактів «поза розумним сумнівом».

Під час судового розгляду прокурором доведено наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме того, що ОСОБА_6 може:

- переховуватися від органу досудового розслідування та суду, що підтверджується, тим що вона підозрюється у вчиненні нетяжкого злочину за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від двох до п`яти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, зі штрафом від двохсот п`ятдесяти до семисот п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, у зв`язку із чим розуміючи тяжкість понесення покарання у разі визнання її винуватою у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, вона може переховуватись від органу досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінального переслідування та виконання покарання.

В той же час, слідчий суддя вважає, що ризики, передбачені п. 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України прокурором не доведені, оскільки відсутні будь-які докази на підтвердження наміру підозрюваної впливати на свідків у кримінальному провадженні, а ризик перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином відповідно до формулювання слідчого не конкретизований і фактично дублює інші ризики.

Слідчий суддя вважає неможливим застосування більш м`яких запобіжних заходів у вигляді особистого зобов`язання та застави для запобігання ризику, встановленому у судовому засіданні, оскільки вони не зможуть забезпечити виконання підозрюваною покладених на неї процесуальних обов`язків.

Застосовуючи такий запобіжний захід, як домашній арешт, слідчий суддя враховує, що у розпорядженні слідчого по даному провадженню є достатні дані, що свідчать про наявність ознак кримінального правопорушення та докази, що до його скоєння причетна ОСОБА_6 із кваліфікацією цього кримінального правопорушення за ч. 2 ст. 366 КК України, який відносяться до категорії нетяжких злочинів; враховує особу та життєві зв`язки підозрюваної, яка має стійкі соціальні зв`язки - заміжня, офіційно працевлаштована, на обліку в диспансерах за місцем проживання не перебуває, раніше не судима, за місцем роботи характеризується дуже позитивно, має численні заохочення, тому необхідно обрати відносно неї запобіжний захід у виді домашнього арешту в нічний час - з 20:00 год. до 06-:00 год. без застосування електронних засобів контролю, що буде достатнім для забезпечення виконання нею покладених на неї низки процесуальних обов`язків.

При цьому слідчий суддя вважає, що застосований запобіжний захід не буде перешкодою для виконання нею своїх посадових обов`язків, оскільки вона матиме право звернутись до слідчого, прокурора або суду з клопотанням про надання дозволу на залишення житла у певні періоди часу в зв`язку з відрядженням за умови надання відповідних документів на підтвердження необхідності виїзду за межі Харківської області.

У задоволенні клопотання ОСОБА_9 про застосування до підозрюваної ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді особистої поруки необхідно відмовити з огляду на те, що сам ОСОБА_9 , який фігурує в матеріалах кримінального провадження к особа, ймовірно причетна до вчинення кримінальних правопорушень, що розслідуються, не може бути визнана слідчим суддею за обставин, що склалися, особою з бездоганною репутацією та поручителем у цьому ж кримінальному провадженні.

З урахуванням того, що відповідно до вимог ч. 6 ст. 181 КПК України строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців і у разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому ст. 199 цього Кодексу, слідчий суддя вважає, що строк застосування відносно підозрюваної ОСОБА_6 запобіжного заходу у виді домашнього арешту необхідно обмежити 13 жовтня 2025 року, тобто визначеним на сьогоднішній день кінцевим строком закінчення досудового розслідування.

Виходячи з викладеного, керуючись ст.ст. 131, 132, 176-178, 181 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого задовольнити.

Застосувати відносно підозрюваної ОСОБА_6 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Дергачі Дергачівського району Харківської області, запобіжний захід у виді домашнього арешту.

Покласти на підозрювану ОСОБА_6 такі процесуальні обов`язки:

1) не залишати місце постійного проживання: квартиру АДРЕСА_2 в період часу з 22:00 год. до 06:00 год. наступного дня без дозволу слідчого, прокурора або суду, за винятком випадків необхідності отриманні невідкладної медичної допомоги або рятування життя;

2) прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою;

3) утримуватися від спілкування з свідками по даному кримінальному провадженню;

4) повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну місця проживання та/або роботи.

В задоволенні клопотання ОСОБА_9 про застосування до підозрюваної ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді особистої поруки відмовити.

Виконання ухвали доручити органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваної.

Ухвала підлягає негайному виконанню органом Національної поліції.

Строк дії ухвали - до 13 жовтня 2025 року включно.

На ухвалу слідчого судді учасниками процесу може бути подано апеляційну скаргу до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1