печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 травня 2025 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши в судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання прокурора першого відділу управління процесуального керівництва досудовим розслідування та підтримання публічного обвинувачення Департаменту нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, як ведуть боротьбу з організованою злочинністю, Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про накладення арешту, -

ВСТАНОВИВ:

до провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання прокурора першого відділу управління процесуального керівництва досудовим розслідування та підтримання публічного обвинувачення Департаменту нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, як ведуть боротьбу з організованою злочинністю, Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про накладення арешту на майно, яке було вилучено 23.04.2024 в ході проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_1 , в рамках кримінального провадження №0002065 від 12.10.2023.

Вказане клопотання обґрунтовує тим, що Офісом Генеральної прокуратури здійснюється процесуальне керівництво у кримінальному провадженні, відомості щодо якого внесені до ЄРДР за № 0002065 від 12.10.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. ч. 4, 5 ст. 190 КК України.

Здійснення досудового розслідування в указаному кримінальному провадженні доручено слідчим Головного слідчого управління Національної поліції України.

Досудовим розслідування встановлено, що в період часу з 07.07.2023 по 03.08.2023 невстановлені особи, діючи в складі організованої групи, використовуючи еквайрингові термінали АТ КБ «Приватбанк», проводили фіктивні операції продажу та повернення, в результаті чого заволоділи коштами АТ КБ «Приватбанк» на загальну суму 7 254 091 грн.

Так, в процесі моніторингу фінансових операцій службою безпеки АТ КБ «Приватбанк» (далі - Банк), виявлено підозрілі транзакції за пластиковими картками через POS-термінали. Аналізом операцій за рахунками було виявлено вразливість, скориставшись якою двоє клієнтів отримали кошти Банку на свої рахунки ФОП, після чого перерахували їх на інші картки фізичних осіб. Вказані особи проводили ряд операцій продажу через POS-термінал, після чого виконували операцію повернення коштів по даним транзакціям, попередньо перерахувавши кошти з рахунків, прив`язаних до POS-терміналів на 3-іх осіб. В подальшому, торговці зупиняли діяльність по торговій точці, що не дало можливість Банку компенсувати кошти від повернення за рахунок наступних платежів, як це зазначено в Умовах та правилах надання послуги Еквайрингу.

Встановлено, що одним з торговців за мерчантами: S1OS05UZ, S1OS068X, S1OS068R, в період часу з 07.07.2023 по 26.07.2023, здійснені фіктивні операції з продажу - повернення, в ході чого за ним утворився борг в сумі 7 709 509 грн.

Разом з цим, в період часу з 26.07.2023 по 03.08.2023 невстановленими особами, проведені фіктивні операції продажу - повернення за мерчантом S1OS069S, в результаті чого утворився борг в сумі 977 130 грн.

Так, на виконання п. 3.6. Умов та правил надання послуги Еквайрингу, Банком перенесено заборгованість з рахунків клієнтів на рахунки дебіторської заборгованості, в результаті чого утворилися зазначені суми боргу.

Враховуючи, що вказані особи за результатами перевірки виявилися підставними і були задіяні тільки для відкриття ФОП і отримання терміналу, але діяли в інтересах інших осіб, Банком відстежено послідовність перерахувань на картки інших клієнтів та обготівкування викрадених в Банку коштів для встановлення кінцевих отримувачів і вигодонабувачів шахрайської схеми.

Частину коштів, здобутих злочинним шляхом, банківською установою заблоковано та зараховано в рахунок погашення заборгованості. На даний заборгованість клієнтами не відшкодована, та сума завданих збитків АТ КБ «Приватбанк» становить 7 254 091 грн.

Окрім цього встановлено, що в період часу з 24.08.2023 по 09.10.2023 невстановлені особи, діючи в складі організованої групи, використовуючи еквайринговий термінал АТ «АКЦЕНТ-БАНК», проводили фіктивні операції продажу та повернення, в результаті чого заволоділи коштами вказаної банківської установи на загальну суму на суму 5 300 000 грн.

Так, 23.08.2023 клієнтом АТ "АКЦЕНТ-БАНК" ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 здійснено відкриття бізнес рахунку № НОМЕР_1 в якості ФОП « ОСОБА_5 » із основним КВЕД 47.54 «Роздрібна торгівля побутовими електротоварами в спеціалізованих магазинах», зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 .

24.08.2023 ФОП « ОСОБА_5 » отримав банківський POS-термінал №1948CA8U6261, який працівником банку доставлено за адресою, вказаною клієнтом ОСОБА_6 , а саме: АДРЕСА_3 , для здійснення подальшої підприємницької діяльності.

В період часу з 24.08.2023 по 09.10.2023, шляхом здійснення розрахунків з використанням POS-терміналу №1948CA8U6261 АТ "АКЦЕНТ-БАНК" та замовлення повернення грошових коштів під виглядом повернення товару клієнтами, особи заволоділи громовими коптами АТ "АКЦЕНТ-БАНК" на суму 5,3 млн. гривень.

В подальшому, учасники організованої групи, використовуючи банківські рахунки підставних осіб (так звані «дропи») та гаманці віртуальних активів, здійснювали легалізацію коштів, отриманих злочинним шляхом та розподілення їх між учасниками.

Проведеними заходами встановлено, що до вчинення кримінальних правопорушень причетний ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

Причетність ОСОБА_7 до вчинення вказаних кримінальних правопорушень підтверджується:

- показами свідка ОСОБА_8 , який вказав, що літом 2023 року ОСОБА_9 разом з ОСОБА_10 запропонували йому через належний його аккаунт на криптовалютній біржі «Binance» провести грошові кошти в загальній сумі близько 1 350 000 грн.(які походять від шахрайського заволодіння АТ КБ «Приватбанк»), частина з вказаних коштів ОСОБА_8 переведена на криптовалютні гаманці «Monero», інша частина, а саме 17000$ було обміняно в обмінному пункті Money24 в м. Кривий Ріг, та передано ОСОБА_11 . Окрім цього, ОСОБА_8 повідомив що він їздив разом з ОСОБА_12 в Дніпро, де зустрічалися з ОСОБА_4 та ОСОБА_9 передавав останньому банківські картки (ймовірно «дропів»);

- відомостями, наданими криптовалютою біржою «Bybit», згідно якої ОСОБА_13 отримав на належний йому аккаунт зарахування 17.07.2023 у вигляді ~7000 USDT від аккаунту Binance ОСОБА_14 , на якому акумулювали викрадені кошти АТ КБ «Приватбанк».

- скріншотами листування ОСОБА_7 з ОСОБА_15 стосовно коштів, (вказівки щодо зняття залишку і т.д карток «дропів»), виявленими у телефоні ОСОБА_16

- аналізом трафіків, згідно яких встановлено, що пристрої з фінансовими номерами ОСОБА_17 , ОСОБА_18 (особи, на яких оформлювали термінал в АТ КБ «Приватбанк», та картки яких використовували під час оплат-повернення), а також термінали банківських установ, працювали у тих же районах, що і номер ОСОБА_7 , а також спільні пристрої авторизації в онлайн-банкінг;

- встановлений зв`язок ОСОБА_7 з «Binance» аккаунтом ОСОБА_19 , на якому акумулювалися кошти у вигляді криптовалюти, отримані внаслідок протиправного заволодіння у АТ КБ «Приватбанк», зокрема: з показів ОСОБА_19 , останній передав облікові дані товаришу ОСОБА_20 , у якого згідно аналізу трафіків наявні телефонні розмови з ОСОБА_10 (68 з`єднань у період часу з 02.01.2023 по 28.10.2023); сім-карта з фінансовим номером аккаунту «Binance» ОСОБА_19 перебувала у пристрої ОСОБА_7 ;

- встановлений зв`язок ОСОБА_7 з ОСОБА_21 , який у період часу з 03.08 по 08.08 здійснював обмін віртуальних активів, які походять від шахрайської схеми, на готівкові кошти в загальній сумі ~25000$, використовуючи обмінний пункт «ОБМІН24», розташованому за адресою: м. Київ, вул. Саксаганського, 65., використовуючи номер телефону, НОМЕР_2 . В ході аналізу історії пристроїв, встановлено, що номер телефону НОМЕР_2 у період часу, коли здійснювали обмін, перебувала у пристрої з IMEI: НОМЕР_3 .Так, у вказаному пристрої, з 03.03.2023 по теперішній час активна сім-карта НОМЕР_4 , яка згідно оперативної інформації належить: ОСОБА_21 . В ході аналізу з`єднань, встановлено зв`язки з ОСОБА_4 , а саме: 175 з`єднань в період часу з 02.12.2022 по 03.12.2023.Тому є достатні підстави вважати, що ОСОБА_21 здійснював обмін віртуальних активів на готівкові кошти за проханням ОСОБА_22 . Разом з цим, ОСОБА_21 працює разом з ОСОБА_10 в ТОВ «Пташка Дронс».

Разом з цим, на ФОП « ОСОБА_4 » 29.12.2022 в АТ КБ «Приватбанк» отримано термінал S126055X, по якому здійснювалися операції оплати та повернення, в тому числі зарахування з карти ОСОБА_23 (особа, яка підшукувала так званих «дропів» в м. Кривий Ріг по епізодах заволодіння коштами АТ «АКЦЕНТ-БАНК» та АТ КБ «Приватбанк»). В ФОП « ОСОБА_4 » директором вказаний ОСОБА_19 (аккаунт на криптовалютній біржі якого в подальшому використовували для виведення викрадених коштів). Так, АТ КБ «Приватбанк» не заявляла претензії по з приводу неправомірного використання терміналу S126055X.(ймовірно, через вказаний термінал ОСОБА_10 здійснювалася перевірка протиправної схеми).Окрім цього, в мобільному телефоні ОСОБА_8 виявлено фотозображення чеків по операціях повернення по вищевказаному терміналі.

На даний час, враховуючи встановлені обставини, є достатні підстави вважати, що ОСОБА_4 являється організатором та одним з основних виконавців заволодіння коштами АТ КБ «Приватбанк» та АТ «АКЦЕНТ-БАНК».

23.04.2024 на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду міста Києва №757/16052/24-к від 10.04.2024, проведено обшук за місцем проживання ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого виявлено та вилучено ряд речових доказів, серед яких: грошові кошти номіналом по 100 доларів США в загальній сумі 17000 (сімнадцять тисяч) доларів США, які належать ОСОБА_4 .

У сторони обвинувачення є всі підстави вважати, що грошові кошти в сумі номіналом по 100 доларів США в загальній сумі 17000 (сімнадцять тисяч) доларів США є цінностями, одержаним внаслідок вчинення злочину, та відповідно є речовим доказом у зазначеному кримінальному провадженні.

Так, 23.04.2024 старшим слідчим в ОВС Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_24 , винесено постанову про визнання грошових коштів номіналом по 100 доларів США в загальній сумі 17000 (сімнадцять тисяч) доларів США речовими доказами.

В судове засідання слідчий, прокурор не з`явився, про причини своєї неявки не повідомили. Прокурор подав заяву про розгляд клопотання у його відсутність та зазначив, що клопотання підтримує в повному обсязі.

В судове засідання власник майна не з`явився, про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлявся шляхом вручення повістки слідчому, про причини своєї неявки не повідомив, власну правову позицію не виклав.

Фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів на підставі ч. 1 ст. 107 КПК України не здійснювалась.

Відповідно до п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та справедливого рішення слідчий суддя, згідно ст. ст. 94, 132, 173 КПК України, повинен врахувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього конфіскації, в тому числі і спеціальної, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Статтею 98 КПК України, визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Частиною 2 ст. 168 КПК України передбачено, що тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Частиною 10 ст. 170 КПК України, передбачено, що арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Згідно положень ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Відповідно абзацу 2 ч. 5 ст. 171 КПК України, у разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Надані суду матеріали свідчать, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою забезпечення кримінального провадження, а слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих даних визначити, що їх сукупність, відповідно до вимог ст. 170 КПК України, є достатньою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно.

Дослідивши надані матеріали, враховуючи відповідно до вимог ст. 173 КПК України наявність даних про достатність доказів, що вказують на наявність ознак кримінальних правопорушень, передбачених ч. ч. 4, 5 ст. 190 КК України, наявність даних про належність майна, на яке прокурор просить накласти арешт, з метою забезпечення збереження речових доказів, слідчий суддя вважає необхідним задовольнити клопотання, накласти арешт на майно, оскільки вважає наявні передбачені ст. 170 КПК України підстави для його накладення, та заборонити розпоряджатися та використовувати зазначене майно.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170-173, 175, 309, 372, 392, 532 КПК України, -

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора першого відділу управління процесуального керівництва досудовим розслідування та підтримання публічного обвинувачення Департаменту нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, як ведуть боротьбу з організованою злочинністю, Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про накладення арешту - задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке було вилучено 23.04.2024 в ході проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_1 , в рамках кримінального провадження №0002065 від 12.10.2023, а саме на грошові кошти в загальній сумі 17000 (сімнадцять тисяч) доларів США, які належать ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з забороною користування та розпорядження, з метою забезпечення збереження речових доказів.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1