СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кс/759/4642/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 серпня 2025 року слідчий суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , власника майна ОСОБА_4 , представника власника майна ОСОБА_5 розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві, в режимі ВКЗ клопотання слідчого слідчого управління Головного управління Національної поліції в Київській області ОСОБА_6 с у кримінальному провадженні відомості про яке внесені до ЄРДР за № 0000267 від 17.08.2023 за ч.4 ст. 191, ч. 1 ст. 366 КК України про накладення арешту на майно,

В С Т А Н О В И В:

30.07.2025 року до слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва надійшло вказане клопотання слідчого про арешт майна з тих підстав, що в кримінальному провадженні № 0000267 від 17.08.2023 ОСОБА_4 повідомлено про підозру за ч.4 ст. 191, ч. 1 ст. 366 КК України. Діянням, вчиненим ОСОБА_4 , за матеріалами досудового розслідування, заподіяно матеріальну шкоду, відтак метою накладення арешту відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України є відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримала.

Представник власника майна адвокат ОСОБА_5 проти клопотання заперечувала, вважала, що розмір матеріальної шкоди не підтверджено і на даний час не відомо чи буде потерпілий подавати цивільний позов або іншим чином вимагати відшкодування матеріальної шкоди.

Власник майна підозрюваний ОСОБА_4 проти клопотання заперечував, зазначив, що категорично не визнає свою винуватість в кримінальному правопорушенні, він здійснював технічний нагляд і будівництво проводилось згідно будівельних норм, без перевищень вартості матеріалів, вважав, що арештовувати його майно незаконно.

Заслухавши пояснення прокурора, представника власника майна, власника майна, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов висновку про відмову в задоволенні клопотання з таких підстав.

В судовому засіданні встановлено, що слідчими СУ ГУНП в Київській області за процесуального керівництва Київської обласної прокуратури здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000267 від 17.08.2023 за підозрою ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст. 191, ч. 1 ст. 366 КК України.

29.07.2025 ОСОБА_4 повідомлено про підозру за ч.4 ст. 191, ч. 1 ст. 366 КК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно, зокрема, є доказом злочину.

Частиною 2 ст. 170 КПК України визначено, що арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 6 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

У разі задоволення цивільного позову або стягнення з юридичної особи розміру отриманої неправомірної вигоди суд за клопотанням прокурора, цивільного позивача може вирішити питання про арешт майна для забезпечення цивільного позову або стягнення з юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, доведеного розміру отриманої неправомірної вигоди до набрання судовим рішенням законної сили, якщо таких заходів не було вжито раніше.

Згідно з правилами п.1), 3), 4), 5), 6) ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна; наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Як встановлено в судовому засіданні, в кримінальному провадженні № 0000267 проведено низку експертиз, в тому числі судову будівельно-технічну, за результатами якої встановлено, що обсяги та вартість фактично виконаних робіт з капітального ремонту по об`єкту за адресою: Київська область, Бучанський район, с. Озера, вул. Шевченка, 7-б не відповідають обсягам та вартості робіт зазначеним у первинній звітній документації. Різниця вартості складає 554727,33 грн.

Разом із цим, прокурор зазначила, що цивільний позов Гостомельською селищною військовою адміністрацією Бучанського району Київської області (потерпілим) або прокурором на даний час не подано, розмір можливої матеріальної шкоди визначено експертизою, при цьому досудове розслідування продовжується.

За таких обставин, слідчий суддя вважає, що за відсутності будь-яких вимог потерпілого про відшкодування шкоди, наприклад, листів, претензій, цивільного позову а також при категоричній незгоді підозрюваного з наявністю матеріальної шкоди, клопотання про арешт майна, яке йому належить і яким він реально користується, є передчасним, не співрозмірним з обмеженням права власності, у зв`язку з чим в задоволенні клопотання слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170-173, 175, 372, 392, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання слідчого - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів.

Повний текст ухвали складено та оголошено 13.08.2025.

Слідчий суддя ОСОБА_1