КИЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ПОЛТАВИ
Справа №552/3999/25
Провадження № 1-кс/552/1009/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21.05.2025 м. Полтава

Слідчий суддя Київського районного суду м. Полтави ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Полтава скаргу голови ГО «НОН-СТОП» ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого, стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

встановив:

19.05.2025 голова ГО «НОН-СТОП» ОСОБА_3 звернувся до Київського районного суду м. Полтави зі скаргою на бездіяльність слідчого стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань посилаючись на те, що 08.05.2025 за вих. № 08/05/2025-3-14 ним, як головою ГО «НОН-СТОП» засобами електронної пошти з офіційної електронної адреси ГО «НОН-СТОП» на офіційну електронну пошту ТУ БЕБ у Полтавській області було подано заяву про вчинення кримінального правопорушення.

У порушення вимог ст. 214 КПК України, відомості за заявою про вчинення кримінального правопорушення до ЄРДР не внесені, його не повідомлено про початок досудового розслідування. Просить зобов`язати уповноважених осіб органу досудового розслідування ТУ БЕБ у Полтавській області внести відомості до ЄРДР та почати досудове розслідування за заявою голови ГО «НОН-СТОП УКРАЇНА» ОСОБА_3 від 08.05.2025 за вих. № 08/05/2025-3-14 про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 209, ч. 3 ст. 212, ч. 1 ст. 255, ч. 4 ст. 358, ч. 2 ст. 364, ч. 1 ст. 365, ч. 1 ст. 366, ч. 3 ст. 368, ч. 3 ст. 369 КК України.

В судове засідання ОСОБА_3 не з`явився, зазначивши у скарзі, що просить суд проводити розгляд скарги за його відсутності, однак суд у встановленому законом порядку повідомив заявника про час та місце розгляду.

Представник ТУ БЕБ у Полтавській області надав суду заперечення проти задоволення скарги. Вказав, що заява ГО «НОН-СТОП» від 08.05.2025 розглянута у встановлений законом строк, про що ГО «НОН-СТОП» надана вичерпна відповідь. Також зазначено, що події описані в заяві не відносяться до підслідності детективів органів БЕБ України, а також не містять фактичних даних, що вказують на ознаки кримінальних правопорушень, для прийняття рішення в порядку ст. 214 КПК України. Просив справу розглянути у його відсутності.

Розглянувши надані матеріали поданої скарги та заперечень на неї, слідчий суддя дійшов до наступних висновків.

У статті 303 КПК України визначено порядок оскарження бездіяльності, яка може полягати, зокрема, в бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 214 КПК України бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, означає невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань впродовж 24 годин після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Відповідно до п. 1 розділу 3 Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора України від 30.06.2020 № 298, унесення відомостей до Реєстру здійснюється з дотриманням строків, визначених КПК України та цим Положенням, а саме про: заяву, повідомлення про вчинені кримінальні правопорушення - у термін, визначений частиною першою статті 214 КПК України.

В поданій до слідчого судді скарзі заявник, посилаючись на ст. 303 КПК України, оскаржує бездіяльність слідчого Територіального управління БЕБ у Полтавській області, стверджуючи, що останнім не внесено відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за поданою 08.05.2025 за вих. № 08/05/2025-3-14 заявою про вчинене кримінальне правопорушення.

Відповідно до заяви від 08.05.2025 зазначив, що голова Дніпропетровської обласної військової адміністрації ОСОБА_4 , керівник Департаменту житлово-комунального господарства та будівництва Дніпропетровської обласної військової адміністрації ОСОБА_5 , голова Дніпропетровської обласної ради ОСОБА_6 , колишній керівник КП Дніпропетровської обласної ради «Аульський водовід» () ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , використовуючи ряд підконтрольних юридичних осіб, а саме: ТОВ «АСІНКТОН СТРОЙ» (), ТОВ «ГРУПА «КАПІТАЛ СТРОЙ» (), зловживаючи службовим становищем, створили організовану злочинну групу, діяльність якої спрямована на розкрадання та привласнення грошових бюджетних коштів, у тому числі коштів, що надходять за міжнародними та державними програмами, в межах реалізації тендерних закупівель щодо об`єктів критичної інфраструктури Дніпропетровської області. При реалізації вказаної злочинної схем, учасники ОЗГ, перебуваючи у злочинній змові із представниками Державної податкової служби України, використовуючи підконтрольних юридичних осіб, що входять до складу конвертаційного центру, здійснюють ухилення від сплати податків, легалізацію грошових коштів, отриманих злочинним шляхом. Дана злочинна схема реалізується шляхом укладення фіктивних, договорів: укладаючи угоди із підконтрольними підприємствами за завищеними цінами, незаконним нарахуванням ПДВ та видаткової частини відбувається вивід коштів, з метою ухилення від сплати податків і подальшій легалізації, виведених бюджетних коштів через ряд ФОПів та підприємств, підконтрольних учасникам організованої злочинної групи. Крім того, голова Дніпропетровської обласної військової адміністрації - ОСОБА_4 , керівник Департаменту житлово-комунального господарства та будівництва Дніпропетровської обласної військової адміністрації ОСОБА_5 , голова Дніпропетровської обласної ради ОСОБА_6 , колишній керівник КП Дніпропетровської обласної ради «Аульський водовід» () ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , перебуваючи у злочинні змові з іншими учасниками організованої злочинної групи, зловживаючи службовим становищем, маючи вплив на представників ТЦК та СП сприяють організації схем по ухиленню від мобілізації особам, які працюють на підконтрольних їм підприємствах.

Відомості, які підлягають внесенню до ЄРДР та їх перелік визначені ч. 5 ст.214 КПК України, відповідно до положень якої до ЄРДР підлягають внесенню, серед інших відомостей, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлені з іншого джерела.

Згідно п. 1 розділу 2 Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення від 30.06.2020 № 298 до Реєстру вносяться відомості, в тому числі, про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.

Отже, реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до ЄРДР. Це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Зазначене цілком узгоджується із висновками Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду, наведеними у постановах від 30.09.2021 (справа № 556/450/18), від 20.04.2023 (справа № 373/18/23).

Якщо ж зі змісту заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР. Указане слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Велика Палата Верховного Суду у постановах від 30.01.2019 (справа № 818/1526/18) та від 24.04.2019 (справа № 818/15/18) зауважила, що у межах процедури за правилами п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

У скарзі ОСОБА_3 відсутня конкретна інформація щодо протиправних дій фізичних чи юридичних осіб. Заява не містить конкретних фактів, що свідчать про вчинення правопорушень конкретними особами. Сама по собі не мотивована незгода заявника із діяльністю ОСОБА_4 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та контрольованих ними юридичних осіб, не свідчить про вчинення ними кримінальних правопорушень.

Указане позбавляє орган досудового розслідування можливості провести перевірку конкретних фактів на предмет наявності/відсутності у діях/бездіяльності особи складу злочину, в той час, як така перевірка на стадії внесення відомостей покликана в тому числі для недопущення перевантаження правоохоронної системи безпідставними та абстрактними повідомленнями про кримінальні правопорушення, що в свою чергу не дозволило б концентрувати зусилля на розслідуванні дійсно суспільно-небезпечних діянь.

Згідно з правовою позицією, викладеною у рішенні Європейського суду з прав людини (Рішення Суду «Артіко проти Італії» від 13 травня 1980 року), не гарантується захист теоретичних і ілюзорних прав, а гарантується захист прав конкретних та ефективних.

Крім того, кожне висловлене твердження у заяві по злочин (організована злочинна група, розкрадання та привласнення грошових бюджетних коштів та інше) повинно бути підтверджено будь-якими розумними поясненнями, які можливо перевірити та/або доданими матеріалами.

Лише самих відомостей, викладених у заяві та не підтверджених конкретними фактами та доказами, на переконання слідчого судді, не достатньо на підтвердження наявності ознак скоєння злочинів.

Окрім цього, суд вказує, що відповідно до відповідно до вимог ч. 3 ст. 216 КПК України детективи органів Бюро економічної безпеки України здійснюють досудове розслідування кримінальних правопорушень, передбачених:

1) статтями 199, 200, 201-1, 201-3, 201-4, 203-2, 204, 205-1, 206, 212, 212-1, 218-1, 219, 220-1, 220-2, 222, 222-1, 223-1, 224, 229, 231, 232, 232-1, 232-2, 233 Кримінального кодексу України;

2) статтями 191 (якщо предметом кримінального правопорушення є бюджетне відшкодування), 206-2, 210, 211 Кримінального кодексу України, у разі якщо досудове розслідування таких кримінальних правопорушень не віднесено до підслідності Державного бюро розслідувань чи Національного антикорупційного бюро України;

3) статтями 191 (крім випадку, передбаченого пунктом 2 частини третьої цієї статті) та 364 Кримінального кодексу України, за умови що розмір предмета такого кримінального правопорушення або завданої ним шкоди становить від п`ятисот до двох тисяч розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на час вчинення кримінального правопорушення, та його вчинено службовою особою державного органу, органу місцевого самоврядування, суб`єкта господарювання, у статутному капіталі якого частка державної або комунальної власності перевищує 50 відсотків, та досудове розслідування такого кримінального правопорушення не віднесено до підслідності Державного бюро розслідувань чи Національного антикорупційного бюро України.

Згідно зі ст. ст. 14 Закону України «Про Бюро економічної безпеки України» (далі - Закон) Бюро економічної безпеки України є юридичною особою публічного права та здійснює свої повноваження через центральний апарат і територіальні управління.

Територіальні управління Бюро економічної безпеки України утворюються, реорганізовуються та ліквідовуються Кабінетом Міністрів України.

Одночасно, постановою КМУ № 1135 від 03.11.2021 «Про утворення територіальних органів Бюро економічної безпеки» на території України утворено 23 територіальних управління Бюро економічної безпеки, перелік таких управлінь міститься у відкритому доступі.

За приписами ч. 1 ст. 218 КПК України досудове розслідування здійснюється слідчим того органу досудового розслідування, під юрисдикцією якого знаходиться місце вчинення кримінального правопорушення.

У поданій же заяві голова ГО «НОН-СТОП» посилається на можливе вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 209, ч. 3 ст. 212, ч. 1 ст. 255, ч. 4 ст. 358, ч. 2 ст. 364, ч. 1 ст. 365, ч. 1 ст. 366, ч. 3 ст. 368, ч. 3 ст. 369 КК України, які у переважній більшості ані предметно не підслідні органам Бюро економічної безпеки України, ані територіально, не підслідні саме Територіальному управлінню БЕБ у Полтавській області.

Таким чином, слідчий суддя дійшов до висновку, що підстави для зобов`язання слідчого ТУ БЕБ у Полтавській області виконати вимоги ст. 214 КПК України та внести до ЄРДР відомості про можливе вчинення кримінального правопорушення за заявою ОСОБА_3 від 08 травня 2025 року відсутні, а тому у задоволенні скарги необхідно відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 303-307, 372, 376 КПК України,

ухвалив:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1