Справа № 192/1424/25
Провадження № 1-кс/192/184/25
Ухвала

"09" червня 2025 р. слідчий суддя Солонянського районного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в с-ще Солоне, Солонянського району, Дніпропетровської області, клопотання прокурора Правобережної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_3 , по внесеному 01 червня 2025 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань кримінальному провадженню №0000296 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 127 КК України, про арешт майна,

В С Т А Н О В И В:

Прокурор 03 червня 2025 року звернулася до слідчого судді з клопотанням про накладення арешту на: мобільний телефон марки «SMART 9» моделі «infinix X6532», чорного кольору, Imei1: НОМЕР_1 , Imei2: НОМЕР_2 , який належить ОСОБА_4 та фактично перебуває у користуванні ОСОБА_5 , шляхом заборони користування, відчуження та розпорядження.

На обґрунтування клопотання прокурор зазначила, що 01 червня 2025 року в ході моніторингу мережі Інтернет месенджера Телеграм, працівниками поліції № 1 ДРУП № 1 ГУНП в Дніпропетровській області було виявлено відео із зафіксованим фактом вчинення катування, невстановленою особою, шляхом заподіяння сильних моральних страждань відносно невстановленої особи в с-ще Солоне, Солонянського району, Дніпропетровської області.

01 червня 2025 року о 18 год. 30 хв. до чергової частини відділення поліції № 1 ДРУП № 1 ГУНП в Дніпропетровській області надійшов рапорт старшого інспектора СЮП ДРУП № 1, згідно якого у дописах під відео вказано, що подія відбувалася 28 травня 2025 року. В ході реагування за вказаним повідомленням було встановлено, що на відео зображено малолітнього ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

За даним фактом 01 червня 2025 року було розпочато кримінальне провадження №0000296 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 127 КК України, тобто катування, тобто будь-яке умисне діяння, спрямоване на заподіяння особі сильного морального страждання, вчинене з метою примусити її чи іншу особу вчинити дії, що суперечать їх волі.

Тому просила з метою збереження речових доказів по кримінальному провадженню, накласти арешт на зазначене майно.

В судове засідання прокурор та власник майна, які про час та місце розгляду клопотання про арешт майна були повідомлені належним чином, не з`явились, причини неявки слідчому судді не повідомили, відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України їх неявка не перешкоджає розгляду клопотання про арешт майна.

Слідчий суддя ознайомившись з клопотанням, приходить до такого висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення.

Пунктом 2 вказаної частини передбачено, що завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Статтею 171 КПК України передбачено, що у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:

1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;

2) перелік і види майна, що належить арештувати;

3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;

4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Згідно ч. 3 ст. 172 КПК України - слідчий суддя, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

Як вбачається з поданого клопотання, прокурор просить накласти арешт на мобільний телефон марки «SMART 9» моделі «infinix X6532», чорного кольору, Imei1: НОМЕР_1 , Imei2: НОМЕР_2 , який начебто вилучений у власника 01 червня 2025 року.

Проте, як вбачається з протоколу огляду місця події від 01 червня 2025 року, мобільний телефон з Imei2: НОМЕР_2 не вилучався і на зберігання до відділення поліції не передавався (а. с. 10-14).

Підстави накладення арешту на мобільний телефон з такими параметрами, клопотання прокурора не містить.

Також клопотання прокурора не містить обґрунтування способів арешту, що свідчить про необґрунтованість необхідності арешту майна.

У зв`язку з чим, оскільки клопотання не відповідає вимогам ст. 171 КПК України, воно підлягає поверненню прокурору для усунення недоліків в строк встановлений ч. 3 ст. 172 КПК України.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 171, 172 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора Правобережної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_3 , по внесеному 01 червня 2025 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань кримінальному провадженню №0000296 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 127 КК України, про арешт майна повернути прокурору для усунення недоліків.

Встановити строк усунення недоліків сімдесят дві години з часу оголошення ухвали слідчого судді про повернення клопотання для усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1