Справа № 645/1611/24
Провадження № 1-кс/645/567/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 травня 2025 року м. Харків

Немишлянський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

за участю:

обвинуваченого ОСОБА_3 (в режимі відеоконференція)

захисника ОСОБА_4

прокурора ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові заяву ОСОБА_3 про відвід судді Немишлянського районного суду м. Харкова ОСОБА_6 у кримінальному провадженні № 1-кп/645/155/25 (справа 645/1611/24) за обвинуваченням ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 289 КК України,

в с т а н о в и в:

В провадженні Немишлянського районного суду м. Харкова перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 289 КК України.

05.05.2025 року до суду надійшло клопотання обвинуваченого ОСОБА_3 про відвід головуючій у справі судді ОСОБА_6 . Обґрунтовуючи клопотання обвинувачений вказує, що на його думку суддя ОСОБА_6 упереджено ставиться до нього, одностороннє проводить розгляд кримінального провадження, приймаючи до уваги виключно доводи сторони обвинувачення та не бажає встановити істину у зазначеному кримінальному провадженні. На підставі викладеного просить призначити інший склад суду.

В судому засіданні в режимі відеоконференція обвинувачений підтримав своє клопотання та просив його задовільнити, додатково зазначив, що суддею ОСОБА_6 було безпідставно, на його думку, відмовлено у задоволенні клопотання 05.05.2025р. щодо накладення арешту на рухоме майно в рамках розгляду зазначеного кримінального провадження, а також відмовлено у задоволені його клопотання щодо виклику і допиту свідка у справі. Окрім цього, зазначав, що при розгляді клопотання прокурора про продовження відносно нього запобіжного заходу у виді тримання під вартою, судом не надано достатньо часу для ознайомлення з таким клопотанням, у звязку з чим він був позбавлений підготуватися до розгляду зазначеного клопотання та висловити свою позицію.

Захисник у судовому засіданні в режимі відеоконференція підтримав позицію обвинуваченого.

Прокурор у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, посилаючись на те, доводи про відвід судді не свідчать про наявність будь - яких обставин, які б викликали сумнів в неупередженості головуючого у справі судді ОСОБА_6 під час розгляду нею кримінальної справи, а незгода із процесуальними діями судді під час розгляду кримінального провадження може бути надана лише судом вищої інстанції під час перегляду судового провадження в апеляційному порядку.

Головуючий по справі, суддя Немишлянського районного суду м. Харкова ОСОБА_6 надала заяву, якою просила розгляд заяви про відвід розглядати за її відсутності.

Заслухавши думку обвинуваченого, захисника та прокурора, дослідивши мотиви заявленого відводу, суд дійшов висновку, що заява задоволенню не підлягає виходячи з наступного.

Відповідно до приписів, викладених в ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення та стороною захисту їх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» «кожному гарантується захист його прав, свобод та інтересів у розумні строки незалежним, безстороннім і справедливим судом, утвореним законом».

Особа яка подала заяву про відвід судді, повинна довести на підставі доказів факт упередженості судді у розгляді справи. Водночас відвід повинен бути вмотивований, з наведенням відповідних аргументів, доказів, які підтверджують наявність підстав для відводу.

Згідно ч. 2 ст. 344 КПК України питання про відвід вирішується судом відповідно до вимог ст. ст. 75-81 КПК України.

Відповідно ст.75 КПК України суддя не може брати участь у кримінальному провадженні: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи. Відповідно до ч.2 цієї статті у складі суду, що здійснює судове провадження, не можуть бути особи, які є родичами між собою.

Таким чином, положеннями ст.75 КПК України визначений вичерпний перелік підстав, за наявності яких суддя підлягає відводу.

Згідно ст. 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права. У ст. 129 Конституції України закріплено, що суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним та керується верховенством права.

Згідно із практикою Європейського суду з прав людини при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспекти. Зокрема, у рішеннях у справах «Гаусшильдт проти Данії», «Мироненко і Мартиненко проти України» зазначено, що наявність безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв.

Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі.

За об`єктивним критерієм визначається, з-поміж інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (рішення у справах «Фей проти Австрії» від 24 лютого 1993 року, «Ветштайн проти Швейцарії»). У кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про небезсторонність суду (рішення у справі «Пуллар проти Сполученого Королівства» від 10 червня 1996 року, пункт 38).

При цьому, процесуальний закон не покладає на суддю обов`язок переконувати учасників справи у своїй неупередженості. Суддя (суд) своєю процесуальною та поза процесуальною поведінкою має таку неупередженість та безсторонність транслювати, демонструючи презумпцію неупередженості судді.

За своєю природою сумнів в неупередженості судді є суб`єктивним явищем, виникнення якого цілком залежить від внутрішніх моральних настанов та уявлень судді, від його чесності, справедливості, порядності.

Нормами ч. 5 ст. 80 КПК України визначено, що відвід повинен бути вмотивованим. Тобто, має містити вказівку на підстави, що зумовлюють його наявність. Особа, що заявила відвід повинна викласти відомі їй обставини, з якими вона пов`язує усунення судді від участі у судовому провадженні. Обставини, які були покладені в основу заяви про відвід, повинні бути доведеними. Відвід повинен бути вмотивований, з наведенням відповідних аргументів, доказів, які підтверджують наявність підстав для відводу. Якщо він не вмотивований, це є підставою для відмови у його задоволенні.

Суд вважає, що наведені у заяві обвинуваченого ОСОБА_3 доводи про відвід судді не свідчать про наявність будь - яких обставин, які б викликали сумнів в неупередженості головуючого у справі судді ОСОБА_6 під час розгляду нею кримінальної справи, заявлений відвід не містить обґрунтованих відомостей та доказів, які б свідчили про наявність таких підстав для відводу, що передбачені зазначеними вище нормами КПК України, оскільки заявником не надано доказів на підтвердження необ`єктивності судді при розгляді кримінального провадження, а незгода із такими рішеннями реалізується шляхом їх оскарження до суду вищої інстанції.

Так, незгода будь - кого із учасників кримінального провадження з прийнятим суддею процесуальним рішенням по справі чи вчиненням головуючим процесуальних дій в рамках КПК України під час судового розгляду, не входить до переліку підстав, передбачених ст. 75 КПК України для відводу судді. Те, що заявник внаслідок суб`єктивних міркувань не погоджується з процесуальними діями та рішеннями головуючого не свідчить про упередженість судді ОСОБА_6 , а оцінка відповідності процесуальних дій судді вимогам КПК України під час розгляду кримінального провадження може бути надана лише судом вищої інстанції під час перегляду судового провадження в апеляційному або касаційному порядку.

Будь-яких інших визначених законом підстав для відводу головуючого по справі судді Немишлянського районного суду м. Харкова ОСОБА_6 у процесі розгляду заяви про відвід, судом встановлено не було. Обставини, які викликали б сумнів в об`єктивності та неупередженості судді відсутні. В зв`язку із чим, заява про відвід задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 77, 80, 81, 107, 372 КПК України, суд

у х в а л и в:

У задоволенні заяви обвинуваченого ОСОБА_3 про відвід судді Немишлянського районного суду м. Харкова ОСОБА_6 у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 289 КК України - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення проти неї можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене ч. 1 ст. 392 КПК України.

Суддя ОСОБА_1