Справа № 461/6484/25
Провадження № 1-кс/461/4984/25
УХВАЛА

13.08.2025 року слідчий суддя Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_1 , розглянувши клопотання ОСОБА_2 в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «Кременецьке молоко» про скасування арешту майна у кримінальному провадженні,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «Кременецьке молоко» звернувся до слідчого судді Галицького районного суду м. Львова з вказаним клопотанням про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 002879 від 11.09.2017 року.

Однак, дослідивши матеріали поданого клопотання, слідчий суддя дійшов до переконання, що таке підлягає поверненню заявнику, з огляду на наступне.

Відповідно до положень ст. 131 КПК України арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, які застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Частина друга статті 132 КПК України встановлює загальне правило, за яким клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, а у кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду.

Підстави та процедура розгляду клопотання про скасування арешту майна врегульовані ст. 174 КПК України, згідно з положеннями якої підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

За змістом п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України слідчим суддею є суддя суду першої чи апеляційної інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, визначеному цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Чинний КПК України зазначає, що судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування (ч. 7 ст. 100, ч. 2 ст. 132, ч. 1 ст. 184, ч. 1 ст. 192, ч. 2 ст. 199, ч. 1 ст. 201 КПК України).

Системний аналіз наведених норм кримінального процесуального закону дає підстави для висновку, що незважаючи на відсутність у нормі ст. 174 КПК України вказівки на підсудність клопотання про скасування арешту майна, це питання повинно розглядатися слідчим суддею того суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Вказане підтверджує лист Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Щодо окремих питань здійснення слідчим суддею суду першої інстанції судового контролю в кримінальному провадженні» (вих. № 223-1650/0/4-16 від 16 червня 2016 року), яким роз`яснено, що відповідно до ч. 2 ст. 132 КПК України усі клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, у тому числі запобіжних заходів (ч. 2 ст. 131 КПК України), подаються до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, що здійснює відповідне розслідування.

В ухвалі Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду від 22 квітня 2020 року (провадження № 51-1901 впс 20) також зроблено висновок, що територіальна підсудність визначається за місцем знаходження (реєстрації) відповідного державного органу, який є юридичною особою та в складі якого знаходиться слідчий підрозділ.

Так, слідчим суддею було встановлено, що з матеріалів клопотання, поданого заявником вбачається, що наразі досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0002879 здійснюється слідчими Другого слідчого відділу (з дислокацією у м. Львові) територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Львові.

Відповідно до інформації, яка розміщення на офіційному сайті Державного бюро розслідувань, місцем знаходження територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Львові є м. Львів, вул. М. Кривоноса, 6, що за адміністративно-територіальним поділом належить до Личаківського району м. Львова, тобто вказаний орган досудового розслідування перебуває поза межами територіальної юрисдикції Галицького районного суду м. Львова..

Разом з тим, ст. 34 КПК України не наділяє суди повноваженнями направляти такі заяви, клопотання, скарги для розгляду з одного суду першої інстанції до іншого.

Дотримання правил підсудності є гарантією права на справедливий суд, тобто на суд, встановлений законом.

Частина 3 статті 9 КПК України визначає, що закони та інші нормативно-правові акти України, положення яких стосуються кримінального провадження, повинні відповідати цьому Кодексу. При здійсненні кримінального провадження не може застосовуватися закон, який суперечить цьому Кодексу.

Згідно з ч. 6 ст. 9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 304 КПК України скарга повертається, якщо вона не підлягає розгляду в цьому суді.

Таким чином, оскільки питання направлення клопотань про скасування арешту майна за підсудністю КПК України не врегульовано, клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна слід повернути як таке, що не підлягає розгляду в цьому суді з одночасним роз`ясненням йому права звернення з таким клопотанням до слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 3, 7, 9, 34, 131, 132, 174, 304, 369- 372, 392, КПК України, суддя-

УХВАЛИВ:

Клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «Кременецьке молоко» про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 002879 від 11.09.2017 року, - повернути заявнику.

Роз`яснити заявнику його право звернення із клопотанням про скасування арешту на майно до слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова.

Копію ухвали разом зі скаргою та доданими до неї матеріалами невідкладно надіслати особі, яка її подала.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1