печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 липня 2025 року м. Київ

Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва - ОСОБА_1 , при секретарі - ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Печерського районного суду міста Києва клопотання прокурора третього відділу управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Департаменту нагляду за додержанням законів Національною поліцією Украі?ни та органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю, Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0003834 від 07.11.2023, -

В С Т А Н О В И В :

10 липня 2025 року у провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання прокурора третього відділу управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Департаменту нагляду за додержанням законів Національною поліцією Украі?ни та органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю, Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 , про накладення арешту на криптовалютні активи токени USDT в мережі TRON TRC-20, випущені компанією Tether, які знаходяться та зберігаються на криптовалютному гаманці НОМЕР_1, заборонивши користуватися і розпоряджатися ними у будь-який спосіб.

11 липня 2025 року, до початку розгляду клопотання, стороною кримінального провадження, прокурором було подане клопотання про розгляд клопотання за його відсутність, також, прокурором у заяві зазначено, що клопотання підтримує в повному обсязі, із підстав, наведених у ньому та просить слідчого суддю задовольнити вказане клопотання.

На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України, клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Частиною 1 статті 172 КПК України передбачено окрім іншого, що неприбуття слідчого, прокурора у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, суд визнав можливим прийняти рішення по суті клопотання у відсутність не з`явившихся осіб, оскільки їх не прибуття не перешкоджає розгляду клопотання на підставі наданих доказів.

Вивчивши клопотання та докази, якими обґрунтовується клопотання, надходжу до наступних висновків.

Головним слідчим управлінням Національної поліції України, за процесуальним керівництвом Офісу Генерального прокурора, здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні № 0003834 від 07.11.2023, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 3, 5 ст. 190, ч. 3 ст. 212 КК України.

У ході досудового розслідування встановлено, що організована група осіб, діючи під приводом волонтерської діяльності та продажу квадрокоптерів, шахрайським шляхом заволоділа коштами потерпілих на суму понад 12 млн. грн.

З метою маскування походження коштів учасники злочинної групи використовували криптовалютні гаманці для прийому та подальшого переказу активів.

Так, встановлено, що 05.04.2025, тобто наступного дня після проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_4 , останній здійснив виведення з власного криптовалютного гаманця криптоактиви на новостворений криптовалютний гаманець НОМЕР_1 загалом 5 транзакцій, що вказує на спробу маскування та легалізації грошових коштів здобутих протиправним шляхом.

Так, за результатами огляду ресурсу «Tronscan» встановлено, що криптогаманець НОМЕР_1 був створений 5 квітня 2025 року о 18 год. 03 хв.,

Так, вбачається, що 05.04.2025 о 18:06:40 год. ОСОБА_4 з власного гаманця здійснив перший переказ криптоактивів на криптогаманець НОМЕР_1 на загальну суму 9 USDT, що підтверджується даними виявленими через офіційний блокчейн-оглядач Tronscan:

-2025-04-05 18:06:54 відбулось зарахування перших криптоактивів на криптогаманець НОМЕР_1 у сумі 9 USDT.

Крім цього, встановити власника крипто гаманця НОМЕР_1 не надається за можливе через технічні обмеження, оскільки цей гаманець є «холодним», що унеможливлює його ідентифікацію за допомогою доступних інструментів.

Так, за результатами проведеного комплексу слідчих (розшукових) та процесуальних дій, окрема: численних допитів свідків, які являються контрагентами фігурантів кримінального провадження серед яких ОСОБА_4 та, ОСОБА_5 , а також осіб яких використали для створення фіктивних суб`єктів господарювання (ФОП), проведених тимчасових доступів до державних та банківських установ, а також відомостей отриманих з ряду криптобірж та платформ, зокрема «Binance» вбачається, що ОСОБА_4 діючи спільно з групою підконтрольних йому осіб пов`язаних колом дружніх та родинних зв`язків з метою ухилення від сплати податків та легалізації доходів отриманих протиправним шляхом здійснює фінансово-господарські операції без відображення в бухгалтерському обліку та податковій звітності використовуючи криптовалютні гаманці як спосіб оплати, а також операції, які є безтоварними та спрямовані на обготівкування коштів, та діяльність фіктивно створених суб`єктів господарювання (ФОП), якими заволодів шахрайським шляхом за посередництва групи осіб, яка під приводом надання матеріальної допомоги заволодівала доступами до банківських аккаунтів, застосунків «Дія», «НоваПей» та інших.

Крім того, до Державної податкової служби України та АРМА скеровано ряд постанов про залучення у якості спеціалістів їх посадових осіб з метою проведення аналітичних досліджень фінансово-господарської діяльності фігурантів кримінального провадження одними з яких є ОСОБА_4 .

Враховуючи вище викладене, наявні достатні підстави вважати, що до вчинення вказаних кримінальних правопорушень можуть бути причетний особи у володінні чи розпорядженні яких перебуває криптовалютний гаманець НОМЕР_1.

Таким чином, у ході досудового розслідування зібрано достатньо доказів та встановлені вагомі обставини, які свідчать, що криптовалютний гаманець НОМЕР_1 зберігає на собі кошти у формі крипто активів, здобуті протиправним шляхом.

Постановою слідчого від 09.07.2025 криптовалютний гаманець НОМЕР_1 визнано речовими доказами, оскільки він був засобом вчинення кримінального правопорушення, зберіг відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження; віртуальні активи, які знаходяться на вказаному криптовалютному гаманці, оскільки вони могли були предметом легалізації коштів, які отримані протиправним шляхом.

Прокурор вказує, що метою арешту віртуальних рахунків, які знаходяться на криптовалютних гаманцях є забезпечення збереження речових доказів, відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, оскільки вони перебувають у розпорядженні осіб, причетних до вчинення розслідуваного кримінального правопорушення та існує реальна загроза їх переховування від слідства з метою унеможливлення встановлення об`єктивної істини у кримінальному провадженні.

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: забезпечення речових доказів.

Згідно ч. 10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 КПК України); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Так, слідчим суддею встановлено, що постановою слідчого від 09.07.2025 криптовалютний гаманець НОМЕР_1 визнано речовим доказом, оскільки він був засобом вчинення кримінального правопорушення, міг зберегти відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження; віртуальні активи, які знаходяться на вказаному криптовалютному гаманці, оскільки він міг були предметом легалізації коштів, які отримані кримінально протиправним шляхом.

Прокурором доведено, що вказане майно могло бути набуто кримінально протиправним шляхом та отримано внаслідок вчинення кримінального правопорушення, тобто відповідає критеріям визначеним ст. 98 КПК України, та у випадку не накладення арешту на вказане майно, це може призвести до подальшого відчуження або до інших наслідків, які можуть перешкоджати досудовому розслідуванню.

За викладених обставин, враховуючи правове обґрунтування клопотання, яке відповідає положенням ст. ст. 170-173 КПК України, приходжу до переконання, що клопотання слідчого про накладення арешту на майно підлягає задоволенню з метою збереження речових доказів, задля забезпечення дієвості та об`єктивності розслідування у вказаному кримінальному провадженні, оскільки незастосування арешту може призвести до відчуження майна.

Приходячи до такого висновку, слідчий суддя враховує й те, що в даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого методу державного регулювання як накладення арешту. При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 107, 131, 132, 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання прокурора третього відділу управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Департаменту нагляду за додержанням законів Національною поліцією Украі?ни та органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю, Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 , про арешт майна - задовольнити.

Накласти арешт у кримінальному провадженні № 0003834 від 07.11.2023 на криптовалютні активи токени USDT в мережі TRON TRC-20, випущені компанією Tether, які знаходяться та зберігаються на криптовалютному гаманці НОМЕР_1, заборонивши користуватися і розпоряджатися ними у будь-який спосіб.

Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1