Справа № 366/248/25
Провадження № 1-кс/366/493/25
У Х В А Л А

Іменем УКРАЇНИ

13 серпня 2025 року селище Іванків

Слідчий суддя Іванківського районного суду Київської області ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

захисників ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву про повторний усний відвід слідчого судді ОСОБА_1 в рамках клопотання прокурора Іванківського відділу Вишгородської окружної прокуратури ОСОБА_7 , поданого в рамках кримінального провадження № 0000003, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 09.01.2025 року, за ознаками складу кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч2 ст. 366, ч.5 ст. 191 КК України, про застосування відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді застави,-

ВСТАНОВИВ:

13 серпня 2025 року в судовому засіданні під час розгляду клопотання прокурора Іванківського відділу Вишгородської окружної прокуратури ОСОБА_7 , поданого в рамках кримінального провадження № 0000003, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 09.01.2025 року, за ознаками складу кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч2 ст. 366, ч.5 ст. 191 КК України, про застосування відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді застави, адвокатом ОСОБА_6 , яка діє в інтересах ОСОБА_4 заявлено повторно відвід слідчого судді ОСОБА_1 від розгляду зазначеного клопотання, з підстав недовіри судді.

Що стосується вищевказаної заяви слідчий суддя зазначає наступне.

30.07.2025р клопотання надійшло до слідчого судді ОСОБА_1 , та призначено розгляд клопотання на 31.07.2024р.

В судовому засіданні 31.07.2025р. захисниками підозрюваного ОСОБА_4 заявлено усне клопотання про надання часу для підготовки письмової заяви про відвід слідчого судді ОСОБА_1 , розгляд клопотання відкладено на 05.08.2025р.

В судовому засіданні 05.08.2025р. захисниками підозрюваного ОСОБА_4 повторно заявлено усне клопотання про надання часу для підготовки письмової заяви про відвід слідчого судді ОСОБА_1 , розгляд клопотання відкладено на 06.08.2025р.

В судовому засіданні 06.08.2025р. подано заяву про відвід слідчого судді ОСОБА_1 та справу передано до канцелярії суду для автоматизованого розподілу.

Ухвалою слідчого судді Іванківського районного суду Київської області ОСОБА_8 від 11.08.2025р. заяву захисника підозрюваного ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_5 про відвід слідчого судді ОСОБА_1 залишено без задоволення, та призначено розгляд клопотання на 12.08.2025р., яке було відкладено через неявку захисників на 13.08.2025р.

Ухвалою від 13.08.2025р. у задоволенні заяви адвоката ОСОБА_6 про відвід секретаря судового засідання Іванківського районного суду Київської області ОСОБА_2 , відмовлено.

Ухвалою від 13.08.2025р. у задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_6 про здійснення судового засідання в режимі онлайн трансляції судового засідання на Інтернет каналі YouTube, відмовлено.

Ухвалою від 13.08.2025р. судове засідання у клопотанні прокурора Вишгородської окружної прокуратури ОСОБА_7 , поданого в рамках кримінального провадження № 0000003, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 09.01.2025 року, за ознаками складу кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.2 ст. 366, ч.5 ст. 191 КК України, про застосування відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді застави провести, в режимі відеоконференції з прокурором Вишгородської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 , поза межами суду за допомогою власних технічних засобів (контактний номер телефону НОМЕР_1 ).

В судовому засіданні 13.08.2025р. повторно заявлено відвід слідчому судді ОСОБА_1 .

У кожному кримінальному провадженні незалежність і об`єктивність судді забезпечується, серед іншого, закріпленням загального переліку підстав для відводу від участі у цьому провадженні.

Згідно з частинами першою та другою статті 80 КПК за наявності підстав, передбачених статтею 75 цього Кодексу, судді може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні.

Суддя не може брати участь у справі за наявності обставин, які викликають сумнів у його неупередженості (п. 4 ч. 1ст. 75 КПК).

Згідно з ч. 1ст. 21 КПК кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, безсторонність (неупередженість) суду в сенсі пункту 1 статті 6 Конвенції має визначатися згідно з суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності (рішення у справах: «Фей проти Австрії», «Ветштайн проти Швейцарії»).

Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного.

Заявлений відвід слідчому судді ОСОБА_1 не містить належних та підтверджених даних, які б свідчили про наявність підстав для відводу, що передбачені вказаними нормами КПК України.

Одним із фундаментальних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який передбачає повагу до принципу res judicata - принципу остаточності рішень суду.

Беззаперечно, інститут відводу (самовідводу) судді від участі у розгляді конкретної справи - це одна із найважливіших гарантій здійснення правосуддя неупередженим та справедливим судом. Він покликаний ліквідувати найменшу підозру у заінтересованості судді в результатах розглянутої справи, навіть якщо такої заінтересованості немає, бо тут головним є публічний інтерес.

Водночас, такий інститут не є інструментом затягування розгляду клопотань про застосування запобіжного заходу, відсторонення від посади тощо.

Відповідно до ч. 4 ст. 81 КПК України, якщо повторно заявлений відвід має ознаки зловживання правом на відвід з метою затягування кримінального провадження, суд, який здійснює провадження, має право залишити таку заяву без розгляду.

Положення ч. 4 ст. 81 КПК України не пов`язують наявність зловживання правом на відвід із особою заявника відводу. Зловживання наявне, якщо відвід заявлений з метою затягування кримінального провадження будь-ким з учасників повторно у межах одного кримінального провадження.

Щодо наявності підстав для висновку про зловживання стороною захисту правом на відвід.

Кримінальний процесуальний кодекс України не містить окремого положення, яке б містило визначення зловживання процесуальними правами. Водночас, як неодноразово наголошував у своїх рішеннях Верховний Суд, заборона зловживання процесуальними правами є загальноправовим принципом і поширюється на всі види судочинства (ухвала від 07.02.2022 у справі № 266/108/22, від 07.11.2022 у справі № 757/9655/22-к, та ін.).

У постанові Вищого спеціалізованого суду України від 17.10.2014 № 11 «Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення» зазначається, що оцінюючи поведінку учасників кримінального провадження, слід враховувати існування випадків зловживання процесуальними правами. Водночас слід враховувати, що використання процесуальних прав, зокрема, заявлення клопотань, скарг, не може розцінюватися як перешкоджання здійсненню провадження, за винятком випадків, коли йдеться про зловживання правом.

Заборона зловживання правами закріплена у ст. 17 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція). У розвиток цієї загальної заборони у ст. 35 Конвенції наводяться критерії прийнятності, серед яких зловживання правом на подання заяви до ЄСПЛ є самостійною підставою для визнання неприйнятною індивідуальної заяви. Як наслідок позбавлення суб`єктивного права на звернення до ЄСПЛ, що певним чином є заходом відповідальності заявника. У свою чергу, критерії зловживання правом визначаються не в Конвенції, а в рішеннях ЄСПЛ. Встановлення наявності зловживання правом ЄСПЛ в кожному конкретному випадку вирішує виходячи із прецедентів, які загалом сформували систему випадків зловживання правом.

Як свідчить відповідна судова практика, серед найпоширеніших видів зловживань учасниками кримінального провадження своїми процесуальними правами є дії, що полягають у повторному поданні заяви про відвід за відсутності інших підстав або нових обставин чи доказів щодо упередженості судді (рішення Верховного Суду: від 06.12.2021 у справі № 756/4855/17; від 14.12.2022 у справі № 127/9564/17; від 24.11.2020 у справі № 127/2318/18; від 06.11.2019 у справі № 300/474/17).

На переконання слідчого судді, заявлені стороною захисту підстави для відводу є тотожними з попередньою заявою про відвід слідчого судді ОСОБА_1 та по своїй суті є необґрунтованою.

Заявлені відводи зводяться до затягування розгляду клопотаннь про застосування запобіжного заходу та відсторонення від посади відносно їх клієнта, підозрюваного ОСОБА_4 .

Оскільки у даному кримінальному провадженні захисником обвинуваченого неодноразово заявлялись відводи слідчому судді ОСОБА_1 в рамках справи №366/248/25 (1-кс/366/493/25, 1-кс/366/494/25), отже наявні ознаки зловживання правом на відвід з метою затягування розгляду клопотань.

Зловживання правом не становить собою правопорушення, його наслідком повинно бути переважно не застосування відповідних санкцій судом, а відмова у захисті права, яке спрямоване на зловживання.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 7, 75, 76, 80-82, 369-372, 376 КПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Заяву захисника підозрюваного ОСОБА_4 , адвоката ОСОБА_6 про відвід судді Іванківського районного суду Київської області ОСОБА_1 у справі №366/248/25 (провадження №1-кс/366/493/25) - залишити без розгляду.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1