Справа № 175/7212/25
Провадження № 1-кп/175/1068/25
05 червня 2025 року селище Слобожанське Дніпровського
району Дніпропетровської області
Дніпровський районний суд Дніпропетровської області в складі:
головуючої судді - ОСОБА_1 ,
секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
обвинуваченого - ОСОБА_4 ,
захисника - ОСОБА_5 ,
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Попасна, Луганської області, громадянина України, маючого неповну вищу освіту, одруженого, маючого на утриманні двох неповнолітніх дітей: ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_3 , раніше не судимого, військовослужбовця військової служби за мобілізацією, молодшого лейтенанта, командира 2 самохідної артилерійської батареї самохідного артилерійського дивізіону військової частини НОМЕР_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених за ч. 1 ст. 115, ч. 5 ст. 426-1 КК України,-
03.06.2025 року до суду надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні відносно ОСОБА_4 , обвинуваченого в скоєнні злочинів, передбачених ч. 1 ст. 115, ч. 5 ст. 426-1 КК України, з відповідними додатками до нього. Під час досудового розслідування обвинуваченому ОСОБА_4 06 травня 2025 був продовжений запобіжний захід у виді тримання під вартою, строк дії якого спливає 08 червня 2025 року.
Ухвалою судді від 03.06.2025 обвинувальний акт був призначений до підготовчого судового засідання.
В підготовчому судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження строку тримання обвинуваченого під вартою, посилаючись на те, що під час досудового розслідування до обвинуваченого був застосований такий запобіжний захід, дія якого під час досудового провадження була продовжена, але цей строк спливає, тому вважає, що необхідно продовжити строк запобіжного заходу у виді тримання під вартою на шістдесят днів, підстави для зміни міри запобіжного заходу відсутні, ризики, які виправдовують утримання обвинуваченого під вартою нікуди не зникли, є реальними та дійсними. Також прокурор просив призначити кримінальне провадження до судового розгляду, а щодо необхідності розгляду справи у закритому судовому засіданні залишив на розсуд суду.
Обвинувачений ОСОБА_4 не заперечував проти призначення до судового розгляду, заперечував проти продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та просив змінити на більш м`який. Також просив розгляд сарави здійснювати у закритому судовому засіданні.
Захисник обвинуваченого адвокат ОСОБА_5 в підготовчому судовому засіданні не заперечував проти призначення до судового розгляду, заперечував проти задоволення клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу, просив змінити на більш м`який та розглядати у закритому судовому засіданні.
Суд, вислухавши думку учасників судового провадження, вивчивши матеріали кримінального провадження, доходить висновку про можливість продовження строку тримання обвинуваченого під вартою, з таких підстав.
Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд, за клопотанням учасників судового провадження, має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу.
Частиною 3 ст. 331 КПК України встановлено, що за наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування.
Вирішуючи питання щодо заявленого прокурором клопотання щодо продовження строку тримання обвинуваченого під вартою, суд виходить з такого.
08.06.2025 спливає строк застосування вказаного запобіжного заходу. Також наявні достатні дані, які свідчать, що ризики, які виправдовують утримання обвинуваченого під вартою не зменшилися.
Суд вважає, що встановлені ухвалою слідчого судді від 06.05.2025 року ризики передбачені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме переховування від органів досудового розслідування та суду, можливість здійснювати незаконний вплив на свідків у цьому ж кримінальному провадженні та вчинити інше кримінальне правопорушення, не втратили свою актуальність та продовжують існувати.
Таким чином, саме запобіжний захід у вигляді тримання під вартою має забезпечити виконання обвинуваченим ОСОБА_4 процесуальних обов`язків у даному кримінальному провадженні.
Таким чином, суд вважає за доцільне продовжити строк обраного щодо обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою на шістдесят днів.
Крім того, суд враховує, що обвинувачений вчинив злочин з застосуванням насильства, яке призвело до смерті, у зв`язку з чим, виходячи з дискреційних повноважень, передбачених ч. 4 ст. 183 КПК, суддя вважає за можливе не застосовувати до ОСОБА_4 альтернативний запобіжний захід у вигляді застави. Підстав для зміни запобіжного заходу на більш м`який судом не встановлено.
Відповідно до п. 5 ч. 3 ст. 314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти такі рішення: призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру.
Так, під час досудового розслідування угоди у кримінальному провадженні не укладались, тому підстави для повернення кримінального провадження прокурору для продовження досудового розслідування, в порядку, передбаченому ст.ст. 468 475 КПК України, відсутні.
Підстав для закриття кримінального провадження, передбачених п.п. 5-8, 10 ч. 1 або ч. 2 статті 284 КПК України, немає.
Обвинувальний акт відповідає вимогам ст. 291 КПК України, підстави для його повернення відсутні.
Кримінальне провадження підсудне Дніпровському районному суду Дніпропетровської області згідно з правилами підсудності, передбаченими ст.ст. 32, 33 КПК України.
Згідно з ч. 2 ст. 27 КПК України суд може прийняти рішення про здійснення кримінального провадження у закритому судовому засіданні впродовж усього судового провадження або його окремої частини, в тому числі, у разі якщо здійснення провадження у відкритому судовому засіданні може призвести до розголошення таємниці, що охороняється законом.
Суд не ознайомлений з матеріалами досудового розслідування, в той же час, оскільки обвинувачений є військовослужбовцем, суд вбачає можливість розголошення відомостей, які становлять таємницю, що охороняється законом. В результаті такого розголошення може бути завдана шкода обороноздатності, національній безпеці України, що може підірвати стан боєготовності військових формувань України, чи нести загрозу життю та здоров`ю військовослужбовців.
Тому суд погоджується з тим, що є імовірність, що проведення судового засідання у відкритому режимі може призвести до розголошення таємниці, що охороняється законом, оприлюднення якої може призвести до тяжких наслідків.
Указом Президента України № 64/2022 від 24 лютого 2022 року, який затверджено Законом України № 2102-IX від 24 лютого 2022 року, в Україні введено воєнний стан, строк дії якого неодноразово продовжувався та воєнний стан діє на теперішній час.
Зазначена обставина сама по собі вимагає підвищених заходів у забезпеченні нерозголошення відомостей щодо діяльності Збройних Сил України.
Таким чином, суд вважає за необхідне здійснювати судовий розгляд у закритому судовому засіданні протягом всього процесу розгляду.
Визначено питання про склад осіб, які братимуть участь у судовому розгляді.
На виконання вимог ч. 4 ст. 315 КПК України обвинуваченому судом було роз`яснено вимоги ч. 2 ст. 31 КПК України, відповідно до яких він має право заявити клопотання про розгляд справи колегіально судом у складі трьох суддів.
Обвинувачений просив здійснювати судовий розгляд колегіально судом у складі трьох суддів.
Захисник заявив клопотання про розгляд справи колегіально судом у складі трьох суддів, оскільки обвинувачений обвинувачуються у вчиненні злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк більше десяти років.
Таким чином судом встановлено наявність підстав розгляд кримінального провадження у відповідності до ч. 2 ст. 31 КПК України здійснювати колегіально судом у складі трьох суддів.
Відповідно до ч. 1 ст. 316 КПК України, після завершення підготовки до судового розгляду суд постановляє ухвалу про призначення судового розгляду.
Таким чином, враховуючи, що під час підготовчого судового засідання судом встановлено достатньо підстав для призначення кримінального провадження до судового розгляду, суд, вчинивши всі необхідні дії, завершує підготовку до судового розгляду та вважає за необхідне призначити кримінальне провадження до судового розгляду.
Керуючись ст.ст.177, 178, 194, 314, 315 КПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:
Клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою задовольнити.
Продовжити строк тримання обвинуваченому ОСОБА_4 під вартою строком на шістдесят днів, тобто до 03 серпня 2025 року включно.
Розгляд кримінального провадження у відповідності до ч. 2 ст. 31 КПК України, за клопотанням обвинуваченого, здійснювати колегіально судом у складі трьох суддів.
Для визначення членів колегії у відповідності до ст. 35 КПК України, справу передати до канцелярії суду.
Копію ухвали направити в гауптвахту ІНФОРМАЦІЯ_4 .
Ухвала в частині продовження строку тримання під вартою діє до 03 серпня 2025 року включно.

Ухвала щодо запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала в частині продовження строку тримання під вартою може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а для особи, яка перебуває під вартою, в той же строк з моменту вручення копії ухвали. В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її проголошення.

Суддя ОСОБА_1