Справа № 147/1575/25
Провадження № 1-кс/147/206/25
УХВАЛА

іменем України

09 вересня 2025 року с-ще Тростянець

Слідчий суддя Тростянецького районного суду Вінницької області ОСОБА_1 , із секретарем ОСОБА_2 ,

розглянувши скаргу ОСОБА_3 подану в інтересах ОСОБА_4 на бездіяльність уповноваженої особи відділення поліції №2 (с-ще Тростянець) Гайсинського РУП ГУ НП у Вінницькій області, що полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР за його заявою від 20 серпня 2025 року,

в с т а н о в и в:

08 вересня 2025 року у провадження слідчого судді надійшла зазначена вище скарга, яка мотивована тим, що 20.08.2025 заявник подав заяву про вчинення Сільськогосподарським кооперативом «Агрокооператив приватних пайовиків «Перемога» кримінального правопорушення за ч. 1,3,4 ст. 358 КК України. Цю заяву сторона оскарження отримала 27.08.2025, що підтверджується фіскальним чеком від 21.08.2025 та трекінгом (відстеженням) отримання стороною оскарження рекомендованого листа 069, в якому була надіслана заява, з офіційного сайту Укрпошти. На даний час рішення про відкриття кримінального провадження, стороною оскарження не прийнято. Заявник вважає, що бездіяльність сторони оскарження в даному випадку є протиправною, та такою, що порушує законні права та інтереси заявника. Враховуючи положення ст. 214 КПК України, сторона оскарження на підставі поданої скаржником заяви про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язана визначити слідчого, який здійснюватиме досудове розслідування, але всупереч вимогам зазначеної статті, сторона оскарження таких дій не вчинила. Тобто сторона оскарження не повно та не всебічно перевірила обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, чим порушила вимоги ст. 9 КПК України. З огляду на це заявник просить визнати бездіяльність уповноважених осіб ВП №2 (с-ще Тростянець) Гайсинського РУП ГУ НП у Вінницькій області щодо невнесення відомостей про вчинення кримінального правопорушення, викладених в заяві від 20.08.2025 до ЄРДР протиправною та зобов`язати уповноважену особу сторони оскарження виконати вимоги ст. 214 КПК України щодо внесення відомостей про вчинення кримінального правопорушення, які викладені в заяві від 20.08.2025 до ЄРДР.

Відповідно до протоколу автоматичного визначення слідчого судді від 08.09.2025 слідчим суддею у справі за скаргою визначено суддю ОСОБА_1 .

Ухвалою слідчого судді Тростянецького районного суду Вінницької області від 08.09.2025 відкрито провадження за скаргою ОСОБА_4 , призначено скаргу до судового розгляду на 09.09.2025 та зобов`язано відділення поліції №2 Гайсинського РУП ГУ НП у Вінницькій області надати суду матеріали за заявою ОСОБА_4 від 20.08.2025 про вчинення кримінального правопорушення.

У судове засідання 09.09.2025 заявник та його представник до суду не прибули, однак подали заяву про розгляд скарги за їхньої відсутності, подану скаргу підтримали та просили її задовольнити в повному обсязі.

09.09.2025 через канцелярію суду від СВ ВП №2 Гайсинського РУП ГУ НП у Вінницькій області подано витребувані матеріали за заявою ОСОБА_4 від 20.08.2025.

В судове засідання 09.09.2025 слідчий не з`явився, хоча повідомлений про дату, час та місце розгляду справи належним чином.

Відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК України відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Згідно зі ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Зазначене право породжує відповідний обов`язок органів прокуратури, досудового розслідування своєчасно відреагувати на такі звернення у передбачений законом спосіб, тобто відповідно до встановленої процесуальним законом процедури.

Забезпечення права на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності слідчого, прокурора є однією із загальних засад кримінального провадження. Відповідно до ст. 24 КПК України це право гарантується кожному.

Слідчим суддею встановлено, що 20.08.2025 ОСОБА_4 в порядку ст.214 КПК України подав заяву про вчинення кримінального правопорушення за ч. 1,3,4 ст. 358 КК України. У своїй заяві просив надати йому або його адвокату відповідний документ, що підтверджує прийняття цієї заяви про вчинення кримінального правопорушення та її реєстрації; невідкладно внести до ЄРДР відомості про вчинення невстановленою особою умисних дій, щодо підроблення додаткової угоди від 09.07.2023 до договору оренди землі; залучити заявника до кримінального провадження як потерпілого; одночасно повідомив, що відмова у прийнятті та реєстрації заяви про кримінальне правопорушення не допускається, а також те, що у разі невнесення відомостей до ЄРДР буде змушений звертатися до слідчого судді зі скаргою. До матеріалів заяви додано документи, які на думку заявника підтверджують склад злочину.

Відповідно до відбитку печатки на заяві ОСОБА_4 від 20.08.2025, встановлено, що вона зареєстрована у ВП №2 Гайсинського РУП ГУ НП у Вінницькій області від 27.08.2025 за №5169.

Розглядаючи скаргу ОСОБА_4 , яка подана його представником адвокатом ОСОБА_3 , слідчий суддя враховує, що відповідно до пункту 1 частини 1 статті 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Згідно із частиною 1 статті 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Водночас відомості, які підлягають внесенню до Єдиного реєстру досудових розслідувань та їх перелік визначені в частині 5 статті 214 КПК України, відповідно до якої до Єдиного реєстру досудових розслідувань, серед інших відомостей, підлягає внесенню короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.

Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженим наказом Офісу Генерального прокурора від 30.06.2020 №298, також визначено, що відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела повинні відповідати вимогам пункту 4 частини 5 статті 214 КПК України, зокрема, мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Отже, виходячи зі змісту статті 214 КПК України, заява про кримінальне правопорушення як передумова для початку досудового розслідування для внесення відомостей за такою заявою до Єдиного реєстру досудових розслідувань повинна містити виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

На переконання слідчого судді, в даному випадку заява ОСОБА_4 про кримінальне правопорушення від 20.08.2025 відповідає зазначеним вище вимогам, оскільки викладені в ній обставини формально містять ознаки кримінального правопорушення, наявність чи відсутність якого може бути встановлена лише під час проведення досудового розслідування.

Між тим, станом на час розгляду скарги слідчим суддею, дані щодо внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей за заявою ОСОБА_4 від 20.08.2025 Відділенням поліції № 2 (селище Тростянець) Гайсинського районного управління поліції ГУ НП у Вінницькій області, не надані.

Більше того, з листа т.в.о. начальника СВ майора поліції ОСОБА_5 адресованого т.в.о. начальника ВП №2 Гайсинського РУП ГУ НП у Вінницькій області майору поліції ОСОБА_6 , випливає, що у зв`язку із відсутністю даних, які б вказували на наявність кримінального правопорушення та неможливістю у зв`язку з цим внести відповідну інформацію до ЄРДР, надіслано матеріали, зареєстровані в ІТС ІПНП (журналі ЄО) ВП №2 Гайсинського РУП ГУ НП у Вінницькій області за №5169 від 27.08.2025 для їх розгляду згідно із ЗУ «Про звернення громадян» або КУпАП.

Слідчий суддя звертає увагу, що з правової норми статті 214 КПК України та запроваджених у державі внутрішніх процедур випливає, що нормами кримінального процесуального законодавства України встановлюється імперативний обов`язок внесення після отримання заяви, повідомлення про вчинення кримінального правопорушення відомостей за такою заявою до ЄРДР.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 25 КПК України прокурор, слідчий зобов`язані в межах своєї компетенції розпочати досудове розслідування в разі надходження заяви (повідомлення) про вчинення кримінального правопорушення, а також вжити всіх передбачених законом заходів для встановлення події кримінального правопорушення та особи, яка його вчинила.

Водночас згаданий обов`язок слідчого або прокурора не вимагає оцінки цими суб`єктами заяви (повідомлення) на предмет наявності ознак складу кримінального правопорушення для того, щоб вчинити процесуальну дію, яка полягає у внесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Таким чином, на етапі прийняття заяви чи повідомлення про злочин, якщо зі звернення особи вбачається, що вона порушує перед органом досудового розслідування питання про вчинення кримінального правопорушення, ініціюючи здійснення ним дій, визначених КПК України, то навіть за умови, що результати аналізу наведених особою відомостей свідчать про відсутність ознак складу злочину, такі відомості мають бути внесені до ЄРДР з подальшим закриттям кримінального провадження відповідно до ст. 284 КПК України.

Тобто норми КПК України не передбачають здійснення оцінки обґрунтованості заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, а передбачають лише обов`язок уповноважених органів здійснити фіксацію наданих особою відомостей про кримінальне правопорушення, які вона надає усвідомлено для реалізації відповідними органами завдань кримінального провадження.

Європейський суд з прав людини в своєму рішенні у справі «Утвенко та Борисов проти Росії» наголосив, що «відмова національних органів влади відкрити кримінальне розслідування вказувала на невиконання державою процесуального зобов`язання щодо забезпечення ефективного розслідування. Інформація, зібрана в рамках «попередньої перевірки», не включала гарантій, які притаманні ефективному кримінальному розслідуванню. Отже, відсутність ефективного розслідування тверджень заявників складала порушення процесуального аспекту.

Згідно з положеннями частини шостої статті 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», висновки про застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права.

Верховний Суд у своєму рішенні від 30.09.2021 (Постанова ККС ВС у справі №556/450/18) вказав, що слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Крім того, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 30.01.2019 при розгляді справи №818/1526/18 зазначила, що, саме у межах процедури оскарження бездіяльності щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Враховуючи зазначену позицію Верховного Суду, Європейського суд з прав людини та положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, можна дійти висновку, що держава не може відмовити особі в проведенні ефективного розслідування за заявою про кримінальне правопорушення.

Тож відомості, викладені у заяві особи, поданій у порядку ст. 214 КПК України, мають бути внесені до ЄРДР, навіть якщо попередня перевірка такої заяви вказує на очевидну відсутність ознак конкретного правопорушення, оскільки в цьому разі орган досудового розслідування ухвалює рішення про закриття такого провадження відповідно до статті 284 КПК України і не вправі відмовити особі з цих підстав у внесені відомостей за її заявою до ЄРДР.

З огляду на наведене, заявнику не може бути відмовлено в проведенні розслідування відомостей, викладених у його заяві (повідомленні), оскільки в іншому разі це може свідчити про порушення державою своїх зобов`язань.

З огляду на те, що обставини, повідомлені ОСОБА_4 у його заяві від 20.08.2025, можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, проте слідчому судді органом досудового розслідування не надано даних щодо внесення за цими заявами (повідомленнями) відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, слідчий суддя вважає, що скаргу необхідно задовольнити в частині зобов`язання відповідальної особи відділення поліції №2 Гайсинського РУП ГУ Національної поліції у Вінницькій області внести відомості про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_4 від 20.08.2025 та розпочати досудове розслідування.

На думку слідчого судді в задоволенні решти вимог скарги заявника ОСОБА_4 варто відмовити, з огляду на таке.

Зі змісту ст. 307 КПК України, яка регламентує вичерпний перелік та види рішень під час вирішення скарг слідчим суддею, які встановлюються до розгляду, випливає, що слідчий суддя не вправі безпосередньо ухвалювати рішення щодо протиправності чи не протиправності дій чи бездіяльності слідчого, оскільки це не входить до повноважень слідчого судді.

В межах своїх повноважень слідчий суддя відповідно до положень ст. 307 КПК України при перевірці скарги заявника про бездіяльність уповноваженої особи відділення поліції №2 Гайсинського РУП ГУ НП у Вінницькій області, що полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР за його заявою, може прийняти певні судові рішення, а саме про зобов`язання вчинити певну дію, відмову у задоволенні скарги, і цей перелік є вичерпний.

Таким чином, вимога заявника про визнання бездіяльності уповноважених осіб ВП №2 Гайсинського РУП ГУ НП у Вінницькій області протиправними, задоволенню не підлягає, а тому скарга належить частковому задоволенню.

Керуючись ст.7, 9, 11, 25, 26, 214, 303, 306, 307, 309, 376 КПК України,

п о с т а н о в и в:

Скаргу ОСОБА_4 на бездіяльність уповноваженої особи відділення поліції №2 (с-ще Тростянець) Гайсинського РУП ГУ НП у Вінницькій області, що полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР за його заявою від 20.08.2025 - задовольнити частково.

Зобов`язати СВ відділення поліції №2 Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області внести відомості про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_4 від 20.08.2025 та розпочати досудове розслідування.

В задоволенні решти вимог скарги - відмовити.

Ухвала в частині відмови у задоволенні скарги може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали складено та оголошено о 08 годині 40 хвилин 10 вересня 2025 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1