Дата документу 30.05.2025
Справа № 334/4376/25
Провадження № 1-кс/334/1401/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 травня 2025 року м. Запоріжжя

Слідчий суддя Дніпровського районного судум.Запоріжжя ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого відділення слідчого відділу Запорізького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Запорізькій області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Дніпровської окружної прокуратури м. ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,уродженця села Михайлівка Томаківського району Дніпропетровської області, українця, громадянина України, офіційно не працевлаштованого (працює неофіційно), не одруженого, який не має на утриманні малолітніх, неповнолітніх дітей, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , який фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

за участі: прокурора ОСОБА_6 , слідчого ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника підозрюваного - адвоката ОСОБА_7 (Доручення про надання безоплатної вторинної правової допомоги № 028-280001677 від 26.08.2023), -

встановив:

Слідчий СВ Запорізького районного управління поліції ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Дніпровського районного суду м.Запоріжжя з клопотанням, погодженим прокурором Дніпровської окружної прокуратури м.Запоріжжя ОСОБА_6 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 .

В обґрунтування клопотання зазначено, що 28 травня 2025 року, приблизно о 22 годині 40 хвилин, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , перебуваючи поблизу житлового будинку №10-Б, розташованого по вулиці Зестафонській у місті Запоріжжя, під час раптово виниклого словесного конфлікту з ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що виник на ґрунті особистих неприязних стосунків, діючи умисно, з прямим умислом на спричинення тяжких тілесних ушкоджень, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи можливість настання тяжких наслідків у вигляді заподіяння шкоди здоров`ю іншої особи та бажаючи їх настання, наніс ножем, який мав при собі, щонайменше один цілеспрямований удар в область черевної порожнини ОСОБА_8 , спричинивши останньому тяжкі тілесні ушкодження, у вигляді проникаючого колото-різаного поранення передньої черевної стінки з наскрізним пораненням великого чепця, поранення кореня брижі тонкого кишківника, множинних поранень петель тонкого кишківника, поранення m. lliopsosas зліва та розвиток гемоперитонеуму ІІ ступеня.

Причетність ОСОБА_5 до вчинення кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України КК України, підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме:

- протоколом огляду місця події від 29.05.2025, за адресою: АДРЕСА_2 в ході якого вилучене знаряддя вчинення злочину;

- протоколом огляду місця події від 29.05.2025, за адресою: м. Запоріжжя, вулиця Зестафонська, біля будинку № 10-Б, яким зафіксована обстановка вчиненого злочину та вилучено ймовірне знаряддя злочину.

- протоколом допиту потерпілого ОСОБА_8 ;

- протоколом впізнання за фотознімками за участю потерпілого ОСОБА_8 ;

- листом з КНП «Міська лікарня №9» ЗМР, в якому зазначений діагноз потерпілого ОСОБА_8 ;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_9 ;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_10 ;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_11 ;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_12 ;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_13 ;

- протоколом впізнання за фотознімками за участю свідка ОСОБА_13 ;

29.05.2025, о 05 год. 00 хв., у порядку ст.208 КПК України затримано ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

29.05.2025 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Крім того, згідно вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України, під час проведення досудового розслідування, встановлена наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме підозрюваний ОСОБА_5 може: - переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду; - незаконно впливати на потерпілих, свідків у цьому кримінальному провадженні; - вчинити інше кримінальне правопорушення, у зв`язку з чим слідчий звернувся до слідчого судді з вказаним клопотанням.

Заслухавши слідчого та прокурора, які клопотання підтримали з підстав зазначених в ньому та просили обрати відносно підозрюваного запобіжний захід у виді тримання під вартою; проти клопотання сторони захисту про обрання відносно підозрюваного запобіжного заходу у виді домашнього арешту заперечували; підозрюваного та його адвоката, які просили обрати запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту і заперечували проти клопотання слідчого, дослідивши матеріали клопотання та докази на його обґрунтування, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Аналогічне відображення принципів вирішення питання застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо особи міститься і в положеннях ст.ст. 177, 178, 183, 199 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Згідно із статтею 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, а також запобігання спробам в тому числі переховуватись від органів досудового розслідування та суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків та інших підозрюваних, а також вчинити інше кримінальне правопорушення.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінальних правопорушень, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до вимог п.4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Враховуючи, що ОСОБА_5 раніше не судимий, підозрюється у вчиненні злочину за ч. 1 ст. 121 КК України, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років, на підставі п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України до нього може бути застосований запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Перевіряючи доводи та обставини, на які посилаються слідчий та прокурор у клопотанні, слідчим суддею з`ясовано, що додані до клопотання матеріали (протоколом огляду місця події від 29.05.2025, за адресою: АДРЕСА_2 в ході якого вилучене знаряддя вчинення злочину; - протоколом огляду місця події від 29.05.2025, за адресою: м. Запоріжжя, вулиця Зестафонська, біля будинку № 10-Б, яким зафіксована обстановка вчиненого злочину та вилучено ймовірне знаряддя злочину; - протоколом допиту потерпілого ОСОБА_8 ; - протоколом впізнання за фотознімками за участю потерпілого ОСОБА_8 ; - листом з КНП «Міська лікарня №9» ЗМР, в якому зазначений діагноз потерпілого ОСОБА_8 - протоколом допиту свідка ОСОБА_9 ;- протоколом допиту свідка ОСОБА_10 ;- протоколом допиту свідка ОСОБА_11 ;- протоколом допиту свідка ОСОБА_12 ;- протоколом допиту свідка ОСОБА_13 ;- протоколом впізнання за фотознімками за участю свідка ОСОБА_13 ) свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого злочину.

Виклад обставин, що дають підстави підозрювати ОСОБА_5 у вчиненні вказаного кримінального правопорушення, слідчим зроблено з посиланням на матеріали кримінального провадження, що їх підтверджують. Копії вказаних матеріалів додано до клопотання та досліджено у судовому засіданні.

Слід зазначити, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві та, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України, необхідно взяти до уваги позицію Європейського суду з прав людини, відображену у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, а також те, що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

За таких умов, слідчий суддя, дослідивши, матеріали клопотання та долучені до нього документи, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи сукупність зібраних доказів, лише щодо пред`явленої підозри, - з точки зору достатності та взаємозв`язку прийшов до обґрунтованого висновку про наявність у провадженні доказів, передбачених параграфами 3-5 Глави 4 КПК України, які свідчать про обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, оскільки об`єктивно зв`язує його з ними, тобто підтверджують існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний, міг вчинити дане правопорушення.

У клопотанні, так і в судовому засіданні слідчим та прокурором доведено наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки підозрюваний може незаконно впливати на потерпілих, свідків у кримінальному провадженні.

Разом з тим, наявність ризиків, передбачених п.1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК слідчий суддя вважає недоведеними, у зв`язку з наступним.

В контексті практики Європейського суду з прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Панченко проти росії). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Бекчиєв проти Молдови).

Враховуючи дані про особу підозрюваного, в їх сукупності, а саме ОСОБА_5 раніше не судимий, УБД, працює неофіційно, проживає з цивільною дружиною, у власності має частину квартири, де зареєстрований, слідчий суддя приходить до висновку про недоведеність слідчим та прокурором ризику можливості підозрюваного переховуватись від органів досудового розслідування та суду та вчинити інше кримінальне правопорушення.

Підозрюваний ОСОБА_5 потребує застосування до нього запобіжного заходу. Водночас слідчий суддя не погоджується із стороною обвинувачення в тому, що застосування до підозрюваного більш м`яких, ніж тримання під вартою, запобіжних заходів, не буде здатним запобігти встановленому ризику.

Наведені вище фактичні дані у сукупності дають підстави для висновку про відсутність підстав для застосування такого виняткового запобіжного заходу, як тримання під вартою, та про те, що доведеному ризику здатний запобігти запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту за місцем реєстрації підозрюваного.

Згідно з ч. 4 ст. 194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Прокурором та слідчим доведено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення та наявність ризику, передбаченого п.3 ч. 1 ст. 177 КПК України, однак не доведено що до підозрюваного не може бути застосований більш м`який запобіжний захід ніж тримання під вартою для запобігання наведеному ризику, слідчий суддя доходить висновку що з метою забезпечення дієвості даного кримінального провадження до ОСОБА_5 доцільно застосувати більш м`який запобіжний захід, а саме цілодобовий домашній арешт, який забезпечить дотримання ним процесуальних обов`язків під час досудового слідства.

Відповідно до ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчому або суду, якщо запобіжний захід застосовано під час судового провадження.

Працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Визначаючи адресу, за якою обирається домашній арешт, слідчий суддя виходить із того, що згідно матеріалів підозрюваний ОСОБА_5 зареєстрований: АДРЕСА_1 .

При обранні запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрюваного обов`язки, визначені ч.5 ст. 194 КПК України.

Керуючись, ст.176-178, 182-184, 193-194, 196, 197, 369-372, 395 КПК України, слідчий суддя, -

постановив:

В клопотанні про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 відмовити.

Клопотання захисника адвоката ОСОБА_7 про обрання відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту за адресою реєстрації: АДРЕСА_1 , строком на 2 (два) місяці, в межах строку досудового розслідування у кримінальному провадженні внесеному 29.05.2025 до ЄРДР №0001057 за ч.1 ст. 121 КК України, а саме до 28 липня 2025 року, без застосування електронних засобів контролю.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такі процесуальні обов`язки:

1) прибувати до слідчого, прокурора, суду за кожною вимогою;

2) не відлучатися цілодобово з місця реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

4) утриматись від спілкування з потерпілим та свідками у даному кримінальному провадженні.

Встановити строк дії ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту строком на два місяці, тобто до 28 липня 2025 року.

Попередити підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 про те, що у разі ухилення від виконання цієї ухвали слідчим суддею, судом може бути вирішено питання про зміну запобіжного заходу щодо нього на більш суворий.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передається для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного, обвинуваченого.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч.5 ст. 181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Контроль за виконанням ухвали про обрання міри запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 покласти на Запорізьке районне управління поліції ГУНП в Запорізькій області

Копію ухвали для контролю за поведінкою ОСОБА_5 , 12.07.1976 направити до Запорізького районного управління поліції ГУНП в Запорізькій області

Звільнити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 з під варти в залі суду.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Запорізького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Ухвала слідчого судді, якщо інше не передбачено КПК України, набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя: