УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07.07.2025 Справа №607/13940/25 Провадження №1-кс/607/3858/2025

Слідчий суддя Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника - адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Тернополі клопотання старшого слідчого старшого слідчого в ОВС СУ ГУНП в Тернопільській області майор поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором відділу Тернопільської обласної прокуратури ОСОБА_7 у кримінальному провадженні №0000031 від 21.02.2023 про застосування запобіжного заходу у вигляді застави стосовно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Великі Кусківці Лановецького району Тернопільської області, що зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 , працює на посаді начальника відділення 22 державного пожежно-рятувального постав 6 державного пожежно-рятувального загону ГУ ДСНС України в Тернопільській області, одруженого, на утриманні двоє неповнолітніх дітей, раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 368 КК України,-

КОПІЯ

ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий в ОВС СУ ГУНП в Тернопільській області майор поліції ОСОБА_6 за погодженням із прокурором групи прокурорів- начальником відділу процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих територіального управління Державного бюро розслідувань Тернопільської обласної прокуратури ОСОБА_7 у рамках кримінального провадження за №0000031 від 21.02.2023 звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді застави у розмірі двадцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 60 560 гривень підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та покласти обов`язки, передбачені ч. п.п.1-4,8 ч. 5 ст. 195 КПК України.

В обґрунтування клопотання сторона обвинувачення вказує на те, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 268 КК України, а також існують ризики, передбачені ч.ч.1, 2, 3, 4 ст.177 КПК України, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування та суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а тому, з метою забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного, просить клопотання задовольнити.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_7 клопотання підтримав із викладених у ньому підстав та просив його задовольнити.

Підозрюваний ОСОБА_4 у судовому засіданні повідомив, що копія клопотання йому вручена, суть підозри йому зрозуміла, щодо задоволення клопотання заперечив, просить відмовити у застосуванні відносно нього запобіжного заходу, оскільки він не ухиляється від слідства і суду. Крім цього, просив врахувати, що у нього на його утриманні перебуває двоє неповнолітній дітей, він переведений на іншу посаду у ДСНС.

Захисник - адвокат ОСОБА_5 у судовому засіданні вказав, що підозра є необґрунтованою, також, прокурор не довів існування ризиків, про які вказано у клопотанні, оскільки підозрюваний офіційно працевлаштований, він не працює на посаді, у зв`язку із зайняттям якої підозрюється у вчинення злочину, раніше не судимий, на його утриманні перебуває двоє неповнолітніх дітей, кримінальне провадження, у якому він підозрюється, є нетяжким та у ОСОБА_4 немає наміру ухилятись від слідства і суду та закінчився строк давності притягнення до кримінальної відповідальності. Просив відмовити у застосуванні щодо підозрюваного запобіжного заходу, однак якщо слідчий суддя прийде до переконання щодо необхідності його застосування, просить застосувати запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Заслухавши думку учасників судового розгляду, вивчивши клопотання, додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Слідчий суддя з витягу з ЄРДР установив, що слідчою групою слідчого управління Головного управління Національної поліції в Тернопільській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке 21.02.2023 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000031 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 191, ч. 1, ч 3 ст. 368 КК України за процесуального керівництва прокурорів Тернопільської обласної прокуратури.

Правоохоронними органами ставиться у провину підозрюваному ОСОБА_4 вчинення ним кримінального правопорушення за наступних обставин.

Так, згідно з наказом Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Тернопільській області № 7 від 30.04.2013 ОСОБА_4 призначено на посаду головного інспектора Кременецького районного відділу Управління ДСНС України у Тернопільській області, згідно з наказом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Тернопільській області «Про кадрові питання» № 53 від 21.05.2021 ОСОБА_4 призначено на посаду заступника начальника відділу запобігання надзвичайним ситуаціям Кременецького районного управління ГУ ДСНС України у Тернопільській області, та згідно з наказом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Тернопільській області «Про кадрові питання» № Нк-200/64 від 06.07.2022 ОСОБА_4 призначено на посаду заступника начальника управління начальника відділу запобігання надзвичайним ситуаціям Кременецького районного управління ГУ ДСНС України у Тернопільській області.

Згідно з вимогами ст.1 Кодексу цивільного захисту України (далі Кодекс), кодекс цивільного захисту України регулює відносини, пов`язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, та визначає повноваження органів державної влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, права та обов`язки громадян України, підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності.

Основними завданнями суб`єктів забезпечення цивільного захисту є: захист населення і територій від надзвичайних ситуацій; запобігання виникненню надзвичайних ситуацій; реагування на надзвичайні ситуації та ліквідація їх наслідків (ст. 9 Кодексу).

Статтею 10 Кодексу зазначено, що основними функціями суб`єктів забезпечення цивільного захисту щодо захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій є: оповіщення та інформування суб`єктів забезпечення цивільного захисту; - укриття населення у захисних спорудах цивільного захисту; здійснення заходів з евакуації; інженерний захист територій; медичний захист населення та забезпечення його санітарного та епідемічного благополуччя; психологічний захист населення; біологічний захист населення, тварин і рослин; радіаційний і хімічний захист населення і територій; навчання населення діям у надзвичайних ситуаціях.

Основними функціями суб`єктів забезпечення цивільного захисту щодо запобігання виникненню надзвичайних ситуацій є: 1) моніторинг і прогнозування надзвичайних ситуацій; 2) державне регулювання діяльності суб`єктів господарювання: державна стандартизація; експертиза проектів будівництва щодо додержання нормативів з питань охорони праці, пожежної, техногенної, ядерної та радіаційної безпеки, міцності, надійності та необхідної довговічності; ідентифікація суб`єктів господарювання, реєстрація потенційно небезпечних об`єктів та об`єктів підвищеної небезпеки; ідентифікація та декларування безпеки об`єктів підвищеної небезпеки; ліцензування господарської діяльності з надання послуг і виконання робіт протипожежного призначення; сертифікація засобів цивільного захисту; 3) страхування; 4) здійснення комплексу організаційних та інженерних заходів, спрямованих на забезпечення захисту територій, населених пунктів та суб`єктів господарювання від надзвичайних ситуацій; 5) державний нагляд (контроль) за додержанням та виконанням вимог законодавства у сферах техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту, за діяльністю аварійно-рятувальних служб, а також у сферах промислової безпеки та гірничого нагляду, поводження з радіоактивними відходами; 6) атестація аварійно-рятувальних служб та рятувальників; 7) забезпечення техногенної безпеки; 8) забезпечення пожежної безпеки.

Згідно з ч. 3 Положення про Державну службу України з надзвичайних ситуацій, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 1052 від 16.12.2015, основними завданнями ДСНС є, зокрема: 1) реалізація державної політики у сфері цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій, запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, а також гідрометеорологічної діяльності; 2) здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням і виконанням вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб; 5) виконання функцій компетентного органу у сфері діяльності, пов`язаної з об`єктами підвищеної небезпеки.

ДСНС, серед числа покладених на неї завдань, зокрема:

- організовує та забезпечує керівництво Кабінету Міністрів України єдиною державною системою цивільного захисту;

- організовує здійснення заходів щодо створення, утримання та реконструкції фонду захисних споруд цивільного захисту, ведення їх обліку, забезпечує разом з відповідними органами та підрозділами цивільного захисту, місцевими держадміністраціями здійснення контролю за готовністю зазначених споруд до використання за призначенням, веде загальнодержавний електронний облік захисних споруд цивільного захисту;

- організовує здійснення заходів щодо впровадження інженерно-технічних заходів цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, готує пропозиції щодо віднесення населених пунктів та суб`єктів господарювання до відповідних груп (категорій) цивільного захисту;

- організовує та забезпечує охорону від пожеж підприємств, установ, організацій та інших об`єктів на підставі договорів;

- здійснює державний нагляд (контроль) у сфері пожежної та техногенної безпеки щодо виявлення та запобігання порушенню вимог законодавства органами та суб`єктами господарювання, аварійно-рятувальними службами, іншими юридичними особами;

- перевіряє стан дотримання вимог законодавства у сфері цивільного захисту та складає відповідні акти;

- здійснює безпосередньо та через свої територіальні органи реєстрацію декларацій відповідності матеріально-технічної бази суб`єкта господарювання вимогам законодавства з питань пожежної безпеки;

- здійснює відповідно до закону ліцензування господарської діяльності з надання послуг і проведення робіт протипожежного призначення;

- здійснює функції технічного регулювання у визначеній законодавством сфері;

- розглядає у разі звернення фізичних чи юридичних осіб: проектну документацію щодо влаштування засобів протипожежного захисту (систем пожежогасіння, пожежної сигналізації, оповіщення про пожежу та управління евакуацією населення, протидимного захисту, пожежного спостереження, вогнезахисної обробки будівельних конструкцій (виробів, матеріалів), автоматизованих систем раннього виявлення загрози виникнення надзвичайних ситуацій та оповіщення населення у разі їх виникнення), а також бере участь у прийманні проведених робіт із влаштування зазначених засобів; технічні завдання і робочі проекти на автоматизовані системи раннього виявлення загрози виникнення надзвичайних ситуацій та оповіщення населення у разі їх виникнення; проектну документацію на будівництво захисних споруд цивільного захисту, а також розділ щодо інженерно-технічних заходів цивільного захисту у складі містобудівної документації;

- складає акти перевірок, видає приписи, постанови, розпорядження про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, а в разі встановлення порушень, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей, звертається до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, окремих приміщень, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту .

Згідно з Основними обов`язками державних інспекторів з нагляду (контролю) у сфері пожежної та техногенної безпеки, затвердженими наказом ДСНС №354 від 23.06.2022 (далі Основні обов`язки), головні державні інспектори, заступники головних державних інспекторів та державні інспектори з нагляду (контролю) у сфері пожежної та техногенної безпеки на відповідній території (далі інспекторський склад) під час виконання завдань щодо запобігання надзвичайним ситуаціям, пожежам та іншим небезпечним подіям та проведенням іншої превентивної (профілактичної) роботи зобов`язані неухильно дотримуватися вимог Конституції України, Кодексу цивільного захисту України (далі Кодекс), Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі КУпАП), Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (далі Закон), інших законодавчих, нормативно-правових актів, відповідних наказів МВС і ДСНС, доручень Головного державного інспектора України з нагляду (контролю) у сфері пожежної та техногенної безпеки та його заступника (п. 1 Основних обов`язків).

Основною діяльністю (обов`язком) інспекторського складу є виявлення та запобігання порушень вимог законодавчих, інших нормативних та нормативно-правових актів у сфері техногенної та пожежної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, у тому числі застосування санкцій, визначених законом (далі превентивна робота) (п. 2 Основних обов`язків).

Під час превентивної роботи інспекторський склад зобов`язаний (п. 3 Основних обов`язків):

1) здійснювати заходи, спрямовані на запобігання порушень вимог пожежної та техногенної безпеки, виявлення й усунення причин та умов, які сприяють їх вчиненню, формування у громадян свідомого ставлення щодо дотримання (виконання) вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки;

2) здійснювати планові заходи державного нагляду (контролю) у сфері техногенної та пожежної безпеки (далі планова перевірка) згідно із затвердженим у встановленому порядку Річним планом щодо: центральних і місцевих органів виконавчої влади та органів місцевого самоврядування; суб`єктів господарювання та інших юридичних осіб; аварійно-рятувальних служб шляхом проведення їх перевірок у формі обстежень земельних ділянок (територій), будинків, будівель, споруд, у тому числі які будуються, їх комплексів та/або частин будь-якого призначення (далі об`єктів нагляду) у порядку, встановленому Законом;

3) здійснювати позапланові заходи державного нагляду (контролю) у сфері техногенної та пожежної безпеки за наявності законних підстав у порядку, встановленому Законом (далі позапланова перевірка), у тому числі з метою перевірки виконання об`єктом нагляду приписів про усунення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки (далі припис) та/або інших розпорядчих документів. Такі позапланові перевірки проводяться не раніше останньої дати для усунення порушення, зазначеної у приписі, та не пізніше як через два місяці від цієї дати;

4) складати за результатами планових (позапланових) перевірок об`єктів нагляду відповідні акти за формою, затвердженою наказом МВС від 17.01.2019 № 22, зареєстрованим у Мін`юсті 21 січня 2019 р. за № 73/33044 (далі наказ МВС), та у встановленому Законом порядку вручати їх керівнику або уповноваженій особі об`єкта нагляду;

5) складати приписи за затвердженою наказом МВС формою, та у встановленому Законом порядку вручати їх керівнику або уповноваженій особі об`єкта нагляду, якщо за результатами планових (позапланових) перевірок виявлено порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки (далі порушення). При цьому такі порушення мають бути зазначені у відповідному акті;

6) ініціювати звернення територіального органу ДСНС у строк, який не перевищує п`яти робочих днів з дати вручення відповідного акта, до адміністративного суду щодо застосування передбачених законодавством заходів реагування у разі встановлення порушень, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей. При цьому строк виконання порушень, зазначених у приписі, не повинен перевищувати 14 днів від дня завершення планової (позапланової) перевірки. Щодо порушень, які стали підставою для звернення до адміністративного суду у разі планової (позапланової) перевірки об`єкта нагляду (щодо якого розглядається справа про застосування заходів реагування в адміністративному суді), у приписі новий строк усунення не вказується, а лише підтверджується до виконання;

7) складати та вручати акт встановленого наказом МВС зразку, у разі, якщо керівник або уповноважена особа об`єкта нагляду створює перешкоди (не виконує законні вимоги, не допускає) до проведення планової (позапланової) перевірки. При цьому оформлювати матеріали про вчинення відповідного адміністративного правопорушення, за необхідності залучивши органи Національної поліції;

8) реєструвати у відповідних журналах, форми яких визначені наказом ДСНС від 24.01.2019 № 56, всі розпорядчі (акти, приписи) та інші документи;

9) негайно направляти рекомендованим листом на юридичну та/або поштову адресу об`єкта нагляду всі розпорядчі (акти, приписи) та інші документи у разі відмови керівника або уповноваженої особи об`єкта нагляду в їх отриманні (або інших причин, за яких документи не можуть бути вручені під підпис);

10) формувати у затвердженому наказом Мінекономіки від 03.07.2017 № 961, зареєстрованим у Мін`юсті 26 липня 2017 р. за № 911/30779, порядку єдині справи розпорядчих документів, що приймаються органом державного нагляду (контролю) під час здійснення заходу державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, у встановлені законодавством строки вносити відомості до Інтегрованої автоматизованої системи державного нагляду (контролю) (Пілотного модуля планування заходів державного нагляду (контролю) та збору інформації для запуску інтегрованої автоматизованої системи державного нагляду (контролю) та вести наглядові справи на об`єкти нагляду відповідно до наказу ДСНС від 18.02.2022 № 129;

11) у разі вчинення посадовими особами об`єктів нагляду та громадянами адміністративних правопорушень, інспекторський склад у сфері своєї відповідальності відповідно до вимог КУпАП та у затвердженому наказом МВС від 27.07.2016 № 725, зареєстрованим у Мін`юсті 22 серпня 2016 р. за № 1162/29292, порядку складає відповідні протоколи про адміністративне правопорушення, розглядає підвідомчі ДСНС справи про адміністративні правопорушення, направляє матеріали адміністративних справ (крім підвідомчих) до суду або іншого відповідного органу для прийняття рішення.

Згідно з п. 5 Основних обов`язків - у встановленому Законом порядку інспекторський склад здійснює державний нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки щодо об`єктів будівництва, визначених Кодексом.

Інспекторський склад виконує іншу превентивну (профілактичну) та інформаційно-роз`яснювальну роботу, спрямовану на дотримання населенням основних вимог пожежної та техногенної безпеки відповідно до сезонної актуальності, правил поводження на воді, з вибухонебезпечними предметами (протимінної безпеки) та у гірській місцевості, зокрема щодо (п. 8 Основних обов`язків): 1) підвищення рівня обізнаності населення у сфері пожежної та техногенної безпеки, формування належного ставлення і виконання встановлених вимог та правил поводження з вибухонебезпечними предметами; 2) щоквартального аналізу стану пожежної та техногенної безпеки об`єктів нагляду, природніх екосистем. За результатами аналізу встановлення основних причин та умов виникнення пожеж, надзвичайних ситуацій, інших небезпечних подій, загибелі та травмування людей на пожежах, надзвичайних ситуаціях, інших небезпечних подіях (на воді, кризі, від вибухонебезпечних предметів тощо) спрямовувати відповідну превентивну роботу; 8) надання методичної допомоги закладам освіти у проведенні заходів, спрямованих на вивчення вимог пожежної безпеки та обережного поводження з вогнем; 10) вжиття інших заходів щодо підвищення обізнаності населення у сфері пожежної та техногенної безпеки.

Інспекторський склад зобов`язаний постійно удосконалювати свої професійні знання та практичні навички, в тому числі під час підвищення кваліфікації, службової підготовки та самостійного вивчення законодавчих та інших нормативно-правових актів (за необхідності іноземних мов та домедичної допомоги), необхідних для виконання завдань за призначенням (п. 10 Основних обов`язків).

У відповідності до посадової інструкції головного інспектора відділу запобігання надзвичайним ситуаціям Кременецького районного відділу Управління ДСНС України у Тернопільській області, затвердженої 02.08.2017 заступником начальника Управління із запобігання надзвичайним ситуаціям Управління ДСНС України у Тернопільській області ОСОБА_8 , головний інспектор у своїй діяльності керується Конституцією України і законами України, актами Президента України, Кабінету Міністрів України, наказами Міністерства внутрішніх справ та Державної служби України з надзвичайних ситуацій, Положенням про Головне Управління, Положеннями про управління, положеннями про відділ, цією інструкцією, а також іншими актами законодавства України.

Головний інспектор за посадою одночасно є державним інспектором з нагляду (контролю) у сфері пожежної та техногенної безпеки на відповідній території.

Згідно з розділом ІІ (Завдання та обов`язки) посадової інструкції провідний інспектор:

- реалізовує державну політику у сферах цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, пожежної та техногенної безпеки;

- здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням і виконанням вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки та цивільного захисту на відповідній території;

- здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням і виконанням вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки та цивільного захисту місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування та суб`єктами господарювання;

- перевіряє наявність і утримання в стані готовності автоматизованих систем раннього виявлення загрози виникнення надзвичайних ситуацій та оповіщення населення в разі їх виникнення та системи протипожежного захисту на об`єктах, які підлягають обладнанню такими системами;

- перевіряє наявність і готовність до використання в разі виникнення надзвичайних ситуацій промислових засобів захисту органів дихання від небезпечних хімічних речових, засобів цивільного захисту, стан їх утримання та ведення обліку;

- складає акти перевірок, видає приписи, постанови, розпорядження про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки, а в разі встановлення порушень, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей, звертається до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, пожежної та техногенної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, окремих приміщень, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту;

- здійснює планування заходів державного нагляду (контролю) у сфері пожежної та техногенної безпеки;

- забезпечує здійснення заходів щодо запобігання корупції і контроль за їх здійсненням.

Згідно з розділом IV посадової Інструкції головний інспектор несе відповідальність за:

- порушення законодавства про службу цивільного захисту та антикорупційного законодавства;

- недотримання законів, що стосуються діяльності районного відділу;

- неналежне виконання своїх посадових обов`язків;

- недотримання строків виконання завдань;

- недотримання правил внутрішнього розпорядку.

- за порушення, допущенні ним при виконанні функціональних обов`язків, несе цивільну, адміністративну або кримінальну відповідальність згідно із чинним законодавством.

Згідно з розділом V Інструкції ОСОБА_4 повинен знати:

- основи кримінального-процесуального законодавства, адміністративного та трудового права;

- характер діяльності та структуру ДСНС України;

- основи діловодства;

- нормативно-правові акти, що стосуються діяльності ДСНС України у Тернопільській області;

Згідно з положеннями ст. 2 Закону України «Про державний захист працівників суду і правоохоронних органів» правоохоронні органи - органи прокуратури, Національної поліції, служби безпеки, Військової служби правопорядку у Збройних Силах України, Національне антикорупційне бюро України, органи охорони державного кордону, Бюро економічної безпеки України, органи і установи виконання покарань, слідчі ізолятори, органи державного фінансового контролю, рибоохорони, державної лісової охорони, інші органи, які здійснюють правозастосовні або правоохоронні функції.

Відповідно до п.п. «и» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» посадові та службові особи Державної служби України з надзвичайних ситуацій є суб`єктом відповідальним за корупційні правопорушення.

Відповідно до ст. 22 Закону України «Про запобігання корупції» посадовим та службовим особам Державної служби України з надзвичайних ситуацій забороняється використовувати свої службові повноваження або своє становище та пов`язані з цим можливості з метою одержання неправомірної вигоди для себе чи інших осіб, у тому числі використовувати будь-яке державне чи комунальне майно або кошти в приватних інтересах.

Згідно із ст. 23 Закону України «Про запобігання корупції» посадовим та службовим особам Державної служби України з надзвичайних ситуацій забороняється безпосередньо або через інших осіб вимагати, просити, одержувати подарунки для себе чи близьких їм осіб від юридичних або фізичних осіб у зв`язку із здійсненням такими особами діяльності, пов`язаної із виконанням функцій держави.

Відповідно до ст. 24 Закону України «Про запобігання корупції» особа, уповноважена на виконання функцій держави, у разі надходження пропозиції щодо неправомірної вигоди або подарунка, незважаючи на приватні інтереси, зобов`язана невідкладно вжити заходів щодо: відмови від пропозиції; за можливості ідентифікувати особу, яка зробила пропозицію; залучити свідків, якщо це можливо, у тому числі з числа співробітників; письмово повідомити про пропозицію безпосереднього керівника (за наявності) або керівника відповідного органу, підприємства, установи, організації, спеціально уповноважених суб`єктів у сфері протидії корупції.

Водночас досудовим розслідування встановлено, що в невстановлений досудовим розслідування час та у невстановленому місці у ОСОБА_4 , який, обіймаючи згадані вище посади, був працівником правоохоронного органу та відповідно до п. 1 примітки до ст. 364 КК України - службовою особою, обізнаним з вимогами вищевказаних нормативно-правових актів та попередженим про обмеження, передбачені Законом України «Про запобігання корупції», які спрямовані на запобігання корупційним правопорушенням, якому було відомо про надання послуг в сфері пожежної та техногенної безпеки ТОВ «Роял Вест Сервіс» до діяльності якого, серед іншого, належить: діяльність у сфері охорони громадського порядку та безпеки, виробництво електромонтажних пристроїв, електромонтажні роботи, монтаж водопровідних мереж, систем опалення та кондиціонування, інші будівельно-монтажні роботи, інші спеціалізовані будівельні роботи, н.в.і.у., діяльність посередників, що спеціалізуються в торгівлі іншими товарами, оптова торгівля електронним і телекомунікаційним устаткуванням, деталями до нього, механічне оброблення металевих виробів, виробництво інших готових металевих виробів, обслуговування систем безпеки, оброблення металів та нанесення покриття на метали, ремонт і технічне обслуговування машин і устатковання промислового призначення, технічні випробування та дослідження, директором яких є ОСОБА_9 , а особами, які координують діяльність вказаних суб`єктів господарювання ОСОБА_10 та ОСОБА_11 , виник злочинний умисел, направлений на одержання неправомірної вигоди за вчинення ним в інтересах вказаних суб`єктів господарювання дій з використанням наданого йому службового становища.

Реалізуючи свій злочинний умисел, усвідомлюючи суспільно - небезпечні наслідки своїх діянь та бажаючи їх настання, усвідомлюючи свої повноваження та функції представника влади в частині здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням і виконанням вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки, ОСОБА_12 з метою протиправного особистого збагачення вчинив злочин за наступних обставин.

Так, ОСОБА_4 , використовуючи свої службові повноваження, здійснюючи протягом 2018-2020 років заходи державного нагляду (контролю) за додержанням і виконанням вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки та цивільного захисту суб`єктами господарювання на території м. Кременець, перебуваючи за місцем діяльності Кременецького дошкільного навчального закладу №2 «Золотий ключик» (на даний час Кременецький заклад дошкільної освіти загального розвитку №2 «Золотий ключик») за адресою: Тернопільська область, м. Кременець, вул. Симона Петлюри, 30, спонукав та схилив керівника вказаного закладу освіти послугами пожежної та техногенної безпеки саме у ТОВ «Роял Вест сервіс».

Після цього посадові особи Кременецького ДНЗ №2 «Золотий ключик», розуміючи, що ОСОБА_4 здійснює стосовно закладу освіти контрольно-наглядові повноваження та систематично проводить відповідні заходи державного нагляду (контролю), в 2020 році для отримання послуг пожежної та техногенної безпеки почали звертатися саме до вказаного ОСОБА_4 ТОВ «Роял Вест сервіс».

Надалі, 21.02.2020 згідно з Актом надання послуг №16 від 21.02.2020 ТОВ «Роял Вест Сервіс » на підставі договору № 16/16 від 29.01.2020 надано Кременецькому ДНЗ №2 «Золотий ключик», керівника якого було поставлено у відповідні вимушені умови, послуги з просочування деревини (Послуги з оброблення вогнезахисним розчином дерев`яних конструкцій) на загальну суму 48680, 00 грн., оплата за які на суму 48680, 00 грн. (без ПДВ) на рахунок ТОВ «Роял Вест Сервіс» здійснена Кременецьким ДНЗ №2 «Золотий ключик» 28.02.2020.

Окрім того, ОСОБА_4 , використовуючи свої службові повноваження, здійснюючи протягом 2018-2020 років заходи державного нагляду (контролю) за додержанням і виконанням вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки та цивільного захисту суб`єктами господарювання на території м. Кременець, перебуваючи за місцем діяльності Дошкільного навчального закладу №5 «Сонечко» м. Кременця (на даний час Заклад дошкільної освіти загального розвитку №5 «Сонечко» м. Кременець) за адресою: Тернопільська область, м. Кременець, вул. Дубенська, 126, спонукав та схилив керівника вказаного закладу освіти користуватися послугами пожежної та техногенної безпеки саме у ТОВ «Роял Вест сервіс».

Після цього посадові особи ДНЗ №5 «Сонечко» м. Кременця, розуміючи, що ОСОБА_4 здійснює стосовно закладу освіти контрольно-наглядові повноваження та систематично проводить відповідні заходи державного нагляду (контролю), в 2020 році для отримання послуг пожежної та техногенної безпеки почали звертатися саме до вказаного ОСОБА_4 ТОВ «Роял Вест сервіс».

Надалі, 24.02.2020 згідно з Актом надання послуг №1 від 24.02.2020 ТОВ «Роял Вест Сервіс » на підставі договору № 143/32 від 24.02.2020 надано ДНЗ №5 «Сонечко» м. Кременця, керівника якого було поставлено у відповідні вимушені умови, послуги з просочування деревини (Послуги з оброблення вогнезахисним розчином дерев`яних конструкцій) на загальну суму 41744, 40 грн., оплата за які на суму 41744, 40 грн. (без ПДВ) на рахунок ТОВ «Роял Вест Сервіс» здійснена ДНЗ №5 «Сонечко» м. Кременця 28.02.2020.

В свою чергу ОСОБА_4 о 17 год. 44 хв. 28.02.2020 (місце вчинення кримінального правопорушення встановити неможливо) шляхом отримання грошового переказу на банківську карту, яка належить його дружині ОСОБА_13 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з банківської карти, яка належить ОСОБА_9 , за вчинені ним в інтересах ТОВ «Роял Вест Сервіс» з використанням наданого йому службового становища дії, а саме схиляння представників закладів скористатись послугами саме ТОВ «Роял Вест Сервіс», одержав від ОСОБА_9 неправомірну вигоду у вигляді частини отриманих ТОВ «Роял Вест Сервіс» за вказані вище надані послуги коштів в розмірі 9045 грн. 23 коп.

27.06.2025 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 368 КК України, а саме в одержанні службовою особою неправомірної вигоди за вчинення такою службовою особою в інтересах третьої особи будь-якої дії з використанням наданого їй службового становища.

Наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_4 у вчиненні даного кримінального правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом обшуку офісу по АДРЕСА_3 від 20.10.2023; протоколом обшуку Кременецького РУ ГУ ДСНС України в Тернопільській області по вул. Київська, 49 м. Кременець від 20.10.2023; протоколом огляду мобільного телефону ОСОБА_4 від 23.06.2025; протокол огляду ноутбуку ОСОБА_11 від 02.06.2025; протоколом огляду системного блоку ОСОБА_9 від 02.06.2025; протоколом допиту свідка ОСОБА_14 від 27.05.2025; протоколом допиту свідка ОСОБА_15 від 27.05.2025; протоколом за результатами проведення НСРД від 10.07.2023; іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності, іншими письмовими доказами в їх сукупності.

Дослідивши обставини вчинення зазначеного кримінального правопорушення, не вирішуючи питання про доведеність вини, виходячи лише з фактичних обставин, які містяться в поданих та досліджених в судовому засіданні матеріалах, слідчий суддя переконався в тому, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 368 КК України, тобто в одержанні службовою особою неправомірної вигоди за вчинення такою службовою особою в інтересах третьої особи будь-якої дії з використанням наданого їй службового становища, санкція якого передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від двох до чотирьох років, з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, що відповідно до ст. 12 КК України є нетяжким злочином.

Ухвалюючи таке рішення, слідчий суддя виходить з того, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце та підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, які наведені у клопотанні слідчого та доданих до нього матеріалах.

Водночас слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих даних визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу.

Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях Європейського суду з прав людини. Так, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» (рішення № 14310/88 від 23 жовтня 1994 року) суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

В свою чергу, підозрюваним та його захисником не наведено обставин, які б очевидно та беззаперечно вказували на непричетність ОСОБА_4 до злочину, у вчиненні якого йому повідомлено про підозру або необґрунтованість повідомленої підозри, а тому на цій стадії досудового розслідування відсутні підстави вважати, що повідомлення про підозру є вочевидь необґрунтованим, відтак, доводи сторони захисту про необґрунтованість підозри слідчий суддя вважає передчасними.

Слідчий у клопотанні зазначає, що відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування підозрюваному ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді застави є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим ч. 1 цієї статті.

В силу частини 1 статті 182 КПК України, застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді.

У клопотанні слідчий вказує, що підозрюваний ОСОБА_4 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

За результатами розгляду клопотання, слідчий суддя вважає, що оглянутими матеріалами та прокурором у судовому засіданні доведено наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України. На думку слідчого судді, ризик переховуватися від органів досудового розслідування та суду підтверджений тим, що хоча злочин, який інкримінується ОСОБА_4 хоча і є нетяжкий злочин, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від двох до чотирьох років, з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, однак вказане кримінальне правопорушення, у відповідності до примітки до ст. 45 КК України віднесено до корупційних злочинів, за вчинення яких відповідно до ч. 1 ст. 75 КК України виключено можливість застосування звільнення від відбування покарання з випробуванням, а так само, згідно з ч. 1 ст. 69 КК України, виключено можливість призначення покарання більш м`якого, ніж передбачено законом.

Таким чином, невідворотність покарання за вказаний злочин вже саме по собі може бути підставою та мотивом для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та суду.

Слідчий суддя вважає, що наведені обставини вже самі по собі можуть бути підставою та мотивом для підозрюваного ОСОБА_4 переховуватися від органів досудового розслідування та суду.

Крім того, внаслідок збройної агресії російської федерації, Україною не контролюється значна частина власної території, що створює додаткові можливості для залишення території України, в тому числі поза офіційними пунктами пропуску.

Наведені вище обставини дають підстави вважати, що усвідомлюючи тяжкість покарання та невідворотність кримінальної відповідальності, ОСОБА_4 може використати наявні у нього засоби та можливості для переховування від правоохоронних органів і суду, у тому числі, може покинути територію України з метою уникнення кримінальної відповідальності.

Крім того, слідчий суддя вважає доведеним ризик, що ОСОБА_4 особисто чи опосередковано впливати на свідків у кримінальному провадженні, зокрема на ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_9 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , а також на інших учасників у даному кримінальному провадженні, що вказує на ризик узгодження спільних показань з метою уникнення кримінальної відповідальності.

Про наявність вказаного ризику свідчать дії ОСОБА_4 , а саме спілкування з суб`єктами господарювання, в яких здійснювались перевірки і з якими були укладено договори про надання послуг протипожежного захисту.

Ураховуючи, що згідно зі ст.ст. 7, 23 КПК України однією з загальних засад кримінального провадження є безпосередність дослідження показань, речей і документів, можливість настання для кримінального провадження негативних наслідків через вплив на свідків зберігається до моменту усного отримання судом їх показань під час судового розгляду і не може бути усунута шляхом їх допиту під час досудового розслідування.

Разом з тим, ризики знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення та перешкоджати кримінальному провадженню іншим шляхом жодним чином не обґрунтовані слідчим та прокурором, оскільки підозрюваний на час розгляду клопотання не працює на посаді, у зв`язку із зайняттям якої був вчинений злочин, відтак слідчий суддя вважає їх недоведеними і не бере до уваги.

Слідчий суддя наголошує, що доводи слідчого та прокурора щодо впливу підозрюваного на суд взагалі є неприпустимими, зважаючи, що суд здійснює свої повноваження у силу вимог закону та Конституції України та обґрунтовані сумніви щодо неупередженості суду є підставами для відводу та вирішуються у порядку, передбаченому КПК України.

Як вказано у ч. 3 ст. 176 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.

Частиною 4 ст. 194 КПК України встановлено, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Щодо можливості застосування більш м`яких запобіжних заходів, які зможуть запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Більш м`якими запобіжними заходами, у порівнянні із заставою є 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим статтею 177 КПК, на будьякій стадії кримінального провадження, тобто як на стадії досудового розслідування, так і на стадії судового провадження.

В клопотанні сторона обвинувачення просить застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді застави в розмірі двадцяти прожиткових мінімуми доходів громадян, що становить 60560 грн., зазначивши, що інші, більш м`які запобіжні заходи не забезпечать можливості запобігти існуючим ризикам.

При обранні запобіжного заходу враховуються всі обставини, визначені в ст. 178 КПК України, в тому числі вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному ОСОБА_4 у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного; розмір майнової шкоди.

Зважаючи на викладені обставини, слідчий суддя бере до уваги дані про особу підозрюваного, що він раніше не судимий, має міцні соціальні зв`язки, постійне місце проживання та роботи, його сімейний стан, на утриманні якого перебуває двоє неповнолітній дітей, на даний час не працює на посаді, у зв`язку з якою був вчинений злочин, у кому підозрюється, обставин та характеру вчиненого злочину, який є злочином невеликої тяжкості, на підставі чого приходить до висновку, що стороною обвинувачення не доведено, що більш м`який запобіжний захід не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного і виконання ним процесуальних обов`язків.

Відтак, враховуючи, що прокурором доведено існування обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 368 КК України, наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а також з огляду на існування можливості запобігти вказаним ризикам шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж у виді застави, на підставі ч.ч. 2, 4 ст. 194 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав для часткового задоволення клопотання.

Відповідно до ч.1 ст.179 КПК України, особисте зобов`язання полягає у покладенні на підозрюваного зобов`язання виконувати покладені на нього слідчим суддею обов`язки, передбачені статтею 194 цього Кодексу.

На думку слідчого судді запобігти існуючим ризикам можливо шляхом застосування щодо підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання, з покладенням на підозрюваного деяких обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

На переконання слідчого судді, застосування щодо підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання, є співрозмірним існуючим ризикам, відповідає його особі, та тяжкості кримінального правопорушення, буде необхідним та достатнім для забезпечення виконання підозрюваним процесуальних обов`язків і таким, що не суперечить вимогам ст. ст. 178, 179 КПК України.

За таких обставин клопотання сторони обвинувачення підлягає до часткового задоволення.

Керуючись ст.ст.177, 178, 179, 182, 184, 186, 193, 194, 196, 197, 205, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання сторони обвинувачення задовольнити частково.

Застосувати щодо ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 368 КК України, запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України, а саме: -прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду;

-не відлучатися за межі Тернопільської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-повідомляти слідчого (детектива), прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

-утримуватися від спілкування з наступними особами: ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_9 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 з приводу обставин, викладених у письмовому повідомленні про підозру ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0000031 від 21.02.2023;

-здати на зберігання до Управління Державної міграційної служби у Тернопільській області усі свої паспорти громадянина України для виїзду за кордон, інші документи, що мають право на виїзд з України та в`їзд до України.

Повідомити підозрюваному ОСОБА_4 письмово під розпис покладені на нього обов`язки та роз`яснити, що у разі невиконання покладених на нього обов`язків до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Встановити строк дії ухвали та покладених на підозрюваного ОСОБА_4 обов`язків до 23 год. 59 хв. 25 серпня 2025 року.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого та прокурора у вказаному кримінальному провадженні.

Копію ухвали негайно після її оголошення вручити підозрюваному ОСОБА_4 , прокурору.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя підпис

Слідчий суддя Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської областіОСОБА_1