Справа № 481/824/25
Провадж.№ 1-кс/481/282/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02.06.2025 року Слідчий суддя Новобузького районного суду Миколаївської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора Новобузького відділу Баштанської окружної прокуратури Миколаївської області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000127 від 29.05.2025 року за ознаками кримінального правопорушення ( проступку), передбаченого ч.1 ст.249 КК України,

Установив:

Прокурор Новобузького відділу Баштанської окружної прокуратури Миколаївської області ОСОБА_3 звернулась до слідчого судді Новобузького районного суду Миколаївській області з клопотанням про арешт майна, обґрунтувавши тим, що на телефон «102» до чергової частини ВП №1 Баштанського РВП ГУНП в Миколаївській області надійшло повідомлення працівників поліції ДОП СП ВП № 1 МРУП ГУНП в Миколаївській області про те, що 29.05.2025 о 07:00 год. під час проведення профілактичного природоохоронного рейду спільно з працівниками Управління Державного агентства з розвитку меліорації, рибного господарства та продовольчих програм у Миколаївській області на річці Інгул біля с. Ганнівка, Софіївської сільської ради, Баштанського району, Миколаївської області виявлено ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , які під час весняно-літньої нерестової заборони за допомогою забороненого знаряддя лову - сіток ліскових у кількості 8 одиниць здійснювали незаконний вилов водних біоресурсів, а саме карась у кількості 62 особини, окунь у кількості 31 особини, сазан у кількості 14 особин, судак у кількості 9 особин, краснопірка у кількості 2 особини.

29.05.2025 т.в.о. начальника СД ВП №1 Баштанського РВП ГУНП в Миколаївській області відомості за вказаним фактом внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000127 за ознаками кримінального правопорушення (проступку), передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

В ході огляду місця події - ділянки місцевості розташованої в прибережній смузі водосховища річки Інгул, що розташована на відстані 2,6 км від с. Ганнівка, Софіївської сільської ради, Баштанського району Миколаївської області було виявлено та вилучено наступне:

-карась сріблястий в кількості 62 особини, окунь в кількості 31 особини, сазан у кількості 14 особин, судак у кількості 9 особин, краснопірка у кількості 2 особини;

-сітки ліскові у кількості 8 одиниць (сітка №1 довжиною 55 метрів та висотою 2 метри з вічком 55 мм; сітки № 2-8 довжиною по 60 метрів висотою 2 метри з вічком 45 мм кожна);

- гумовий човен, два весла, сачок з дерев`яною ручкою;

автомобіль марки ВАЗ 2110 з державним номерним знаком НОМЕР_1 .

Посилаючись на те, що вилучене в ході огляду місця події знаряддя лову визнані речовими доказами, з метою їх збереження та проведення подальших слідчих дій, прокурор просив накласти арешт на вказане майно шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування.

Прокурор в судове засідання не з`явилась, надала заяву про розгляд клопотання за її відсутності, просила його задовольнити.

Власник майна в судове засідання не з`явився.

Дослідивши долучені до клопотання документи, слідчий суддя дійшла такого.

З матеріалів кримінального провадження слідує, що ВП № 1Баштанського РВП ГУНП в Миколаївській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000127 від 29 травня 2025 року за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

В ході огляду місця події - ділянки місцевості розташованої в прибережній смузі водосховища річки Інгул, що розташована на відстані 2,6 км від с. Ганнівка, Софіївської сільської ради, Баштанського району Миколаївської області було виявлено та вилучено наступне:

-карась сріблястий в кількості 62 особини, окунь в кількості 31 особини, сазан у кількості 14 особин, судак у кількості 9 особин, краснопірка у кількості 2 особини;

-сітки ліскові у кількості 8 одиниць (сітка №1 довжиною 55 метрів та висотою 2 метри з вічком 55 мм; сітки № 2-8 довжиною по 60 метрів висотою 2 метри з вічком 45 мм кожна);

гумовий човен, два весла, сачок з дерев`яною ручкою;

- автомобіль марки ВАЗ 2110 з державним номерним знаком НОМЕР_1 .

Опитаний ОСОБА_5 повідомив, що 29.05.2025 о 05:30 год. на своєму автомобілі ВАЗ 2110 д/н НОМЕР_1 спільно із своїм знайомим ОСОБА_4 поїхали на водосховище р. Інгул, де за допомогою гумового човна закинули 8 рибацьких сіток та виловили карася сріблястого в кількості 62 особини, окуня в кількості 31 особини, сазана у кількості 14 особин, судака у кількості 9 особин, краснопірки у кількості 2 особини. Вину визнав.

Опитаний ОСОБА_4 повідомив, що 28.05.2029 його знайомий ОСОБА_5 запропонував поїхати на рибалку. 29.05.2025 ОСОБА_5 на своєму автомобілі ВАЗ 2110 д/н НОМЕР_1 заїхав за ОСОБА_4 та вони поїхали на водосховище р. Інгул, де за допомогою човна закинули 8 рибацьких сіток та виловили карася сріблястого в кількості 62 особини, окуня в кількості 31 особини, сазана у кількості 14 особин, судака у кількості 9 особин, краснопірки у кількості 2 особини. Вину визнав.

29.05.2025 дізнавачем у кримінальному провадженні - дізнавачем СД ВП № 1 Баштанського РВП ГУНП в Миколаївській області ОСОБА_6 вилучені речі та об`єкти визнано речовими доказами у вказаному кримінальному провадженні.

Розглядаючи в порядку ст.ст. 170-173 КПК України клопотання про накладення арешту на майно, для прийняття законного та обґрунтованого рішення, слідчий суддя повинен з`ясувати всі обставини, які передбачають підстави для арешту майна або відмови у задоволенні клопотання про арешт майна.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод і законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та справедливого рішення слідчий суддя, згідно зі ст. ст. 132, 173 КПК України, повинен врахувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього конфіскації, в тому числі і спеціальної, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, розумність та співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.

Відповідні дані мають міститися і у клопотанні слідчого чи прокурора, який звертається з проханням арештувати майно, оскільки відповідно до ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

У кожному конкретному кримінальному провадженні слідчий суддя, застосовуючи вид обтяження, в даному випадку арешт майна, має неухильно дотримуватись вимог закону. При накладенні арешту на майно слідчий суддя має обов`язково переконатися в наявності доказів на підтвердження вчинення кримінального правопорушення. При цьому закон не вимагає аби вони були повними та достатніми на цій стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого злочину. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість у тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно накласти вид обмеження з метою уникнення негативних наслідків.

За приписами ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

З огляду на положення ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку забезпечення збереження речових доказів, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

В розумінні ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій.

Обґрунтовуючи заявлене клопотання, прокурор посилається на те, що вилучені в ході огляду місця події предмети лову є речовими доказами у кримінальному провадженні.

Таким чином, прокурором доведено існування ризиків, визначених у абзаці другому ч. 1 ст. 170 КПК України та достатність підстав вважати, що такі ризики можуть мати місце, а також обґрунтовано мету застосування такого заходу забезпечення в даному кримінальному провадженні.

З урахуванням викладеного, а також того, що прокурором під час розгляду клопотання доведено необхідність збереження речового доказу шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування майном, слідчий суддя дійшла висновку про обґрунтованість клопотання та необхідність його задоволення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 131, 132, 170-174, 372, 376 КПК України, слідчий суддя

Постановив :

Клопотання прокурора Новобузького відділу Баштанської окружної прокуратури Миколаївської області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000127 від 29.05.2025 року за ознаками кримінального правопорушення ( проступку), передбаченого ч.1 ст.249 КК України задовольнити.

Накласти арешт у виді заборони користуватися та розпоряджатися майном, яке вилучено в ході огляду місця події 29.05.2025 у кримінальному провадженні № 0000127, а саме:

- сітки ліскові у кількості 8 одиниць (сітка №1 довжиною 55 метрів та висотою 2 метри з вічком 55 мм, сітки №2-8 довжиною по 60 метрів висотою 2 метри з вічком 45 мм кожна);

- гумовий човен; два весла; сачок з дерев`яною ручкою.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Миколаївського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя