печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 липня 2025 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Києві клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна

В С Т А Н О В И В :

Адвокат ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , звернувся до слідчого судді з клопотанням, в якому просить скасувати арешт з майна, зокрема, облікового запису - User ID НОМЕР_1 та субакаунтів, а саме: User ID: НОМЕР_2, НОМЕР_3, НОМЕР_4, НОМЕР_5, НОМЕР_6, що зареєстровані громадянином України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючим за адресою: АДРЕСА_1 у криптобіржі (сервісі) «BINANCE».

В обґрунтування вимог клопотання представник зазначає, арешт накладено необгрунтовано, оскільки ОСОБА_4 не має статусу підозрюваного у кримінальному провадженні № 0000091, а вказане майно не має відношення до кримінальних правопорушень, які є предметом досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні.

У судове засідання учасники судового розгляду не з`явились, від представника надійшла заява про розгляд клопотання без його участі, клопотання підтримав, просив задовольнити клопотання в повному обсязі.

Слідчий та прокурор у судове засідання не з`явилися, про причини неявки суд не повідомили.

Вивчивши матеріали клопотання та долучені до нього матеріали, заслухавши думку представника, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Судовим розглядом встановлено, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України за процесуального керівництва Офісу Генерального прокурора України наразі здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000091 від 13.04.2023 за підозрою ОСОБА_5 та ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3, 4, 5 ст. 190 КК України, ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3, 5 ст. 190 КК України та за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 209 КК України.

Постановою слідчого від 25.12.2023, зазначений криптогаманець визнаний речовим доказом у кримінальному провадженні.

Також судовим розглядом встановлено, що ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва № 757/59235/23-к від 28 грудня 2023 року накладено арешт на вказане майно.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва № 757/34321/24-к від 07.08.2024 року зазначений арешт було скасовано.

Разом з тим, ухвалою слідчого Печерського районного суду м. Києва № 757/35401/24-к від 09.08.2024 арешт було накладено повторно.

Як вбачається з вказаної ухвали про арешт, метою арешту вказаного майна є збереження речових доказів.

Згідно ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Виходячи із аналізу викладеного, вказана норма пов`язує право слідчого судді на скасування арешту майна, із можливістю надання учасникам процесу, доказів та відомостей, які вказуватимуть, що арешт накладено необґрунтовано або в його застосуванні відпала потреба та доведеності перед слідчим суддею їх законності та переконливості.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ісмаїлов проти Росії» від 06.11.2008 року, де вказувалися порушення ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, в якому зазначено, що кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше, як в інтересах суспільства на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права».

Будь-яке втручання державного органа у право на мирне володіння майном повинно забезпечити "справедливий баланс" між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (рішення ЄСПЛ у справі "Спорронг та Льонрот проти Швеції" від 23.09.1982 р.). Таким чином, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (рішення у справі "Джеймс та інші проти Сполученого Королівства" від 21.02.1986 р.).

Аналогічний принцип відображено в актуальній правовій позиція ЄСПЛ у справі «Garayev v. Azerbaijan» від 02.02.2023, заява №30352/11, зокрема визначає, що оскільки утримання майна Заявника як доказу с заходом, який тимчасово обмежує користування та розпорядження майном, цей захід мас бути передбачений національним законодавством, переслідувати законну мету та бути їй пропорційним.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, продовження заходів забезпечення кримінального провадження, як упродовж досудового розслідування так і судового розгляду, ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи та її судового розгляду зменшуються ризики, які стали підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження, відповідно зі спливом певного часу орган досудового розслідування має навести додаткові доводи в обґрунтування наявних ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстави для подальшого втручання у права особи в тому числі щодо позбавлення або обмеження права власності.

Так слідчий суддя бере до уваги ту обставину, що арешт на вказане майно накладався 2023, який було скасовано з тих підстав, що протягом досудового розслідування не встановлено, що віртуальні активи, які знаходяться на криптовалютному гаманці ОСОБА_4 , на який накладено арешт є предметом злочину чи отриманий незаконним шляхом.

Разом з тим, арешт було накладено повторно, тобто вказане майно перебуває під арештом тривалий час, фактично з 2023 року.

Крім того, слідчий суддя враховує доводи представника, що ОСОБА_4 не має процесуального статусу підозрюваного у вказаному кримінальному провадженні, а досудове розслідування триває більше 2 років.

Також слідчий суддя зважає на ту обставину, що доводи представника слідчим чи прокурором не спростовані, оскільки в судове засідання вони не з`явились, свою позицію щодо вказаного клопотання не висловили.

Таким чином, слідчий суддя погоджується з доводами представника, що відсутні обґрунтовані підстави накладення арешту на віртуальні активи, які знаходяться на криптовалютному гаманці ОСОБА_4 , оскільки він не має жодного процесуального статусу у кримінальному провадженні, а віртуальні активи, які знаходяться на криптовалютному гаманці ОСОБА_4 , не були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, не зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть буди використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, що слічим чи прокурорм не спростовано, оскільки в судове засідання вони не з`явилися.

Відтак слідчий суддя вважає, що подальший арешт майна, який є тимчасовим заходом забезпечення, наразі не відповідатиме меті кримінального провадження та буде надмірним втручанням у права особи володіти своїм майном, а протилежне слідчим чи прокурором не доведено.

Враховуючи викладене, а також те, що однією з засад кримінального провадження є змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, слідчий суддя вважає доведеною ту обставину, що потреба в арешті майна відпала, оскільки органом досудового розслідування не надано доказів та не доведено існування правових підстав для подальшого збереження арешту майна, зважаючи на його тривале перебування під арештом, а також те, що ОСОБА_4 не має жодного процесуального статусу у кримінальному провадженні № 0000091, а відтак клопотання підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. 132, 174 КПК України

У Х В А Л И В :

Клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна - задовольнити.

Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 09.08.2024 року у справі № 757/35401/24-к, в межах кримінального провадження 0000091 від 20.01.2022, а саме з:

облікового запису - User ID НОМЕР_1 та субакаунтів, а саме: User ID: НОМЕР_2, НОМЕР_3, НОМЕР_4, НОМЕР_5, НОМЕР_6, що зареєстровані громадянином України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючим за адресою: АДРЕСА_1 у криптобіржі (сервісі) «BINANCE» (компанія «Nest Services Limited», зареєстрована відповідно до законодавства Республіки Сейшельських островів із реєстраційним номером: 238045, за адресою: House of Francis, Room 303, Ile Du Port, Mahe, Seychelles), а також віртуальних активів по всіх позиціях, що розміщені на вказаних облікових записах, скасувати заборону користуватися та розпоряджатися ними у будь який спосіб, у тому числі скасувати блокування усього функціоналу облікового запису.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1