Справа № 646/7310/25
Провадження № 1-кс/646/1824/2025
УХВАЛА

25 липня 2025 року м. Харків

Слідчий суддя Основ`янського районного суду міста Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Харкові скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність службових осіб Харківської обласної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою від 21.07.2025,

ВСТАНОВИВ:

У провадження слідчого судді Основ`янського районного суду міста Харкова надійшла скарга ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Харківської обласної прокуратури щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, в якій останній просив суд зобов`язати уповноважену особу Харківської обласної прокуратури внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28 та ч. 2 ст. 366 і ч.4 ст. 358, а також статті 426-1 КК України (за поданою заявою від 21.07.2025, підписаною об 11:34:36 год 21.07.2025 за допомогою ЕЦП файл із назвою «Харків_прок.426_366_21.07.25.pdf.xml»).

В обґрунтування поданої скарги ОСОБА_3 зазначив, що 21.07.2025 ним засобами електронної пошти на адресу Харківської обласної прокуратури подано заяву про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 28 та ч. 2 ст. 366 і ч.4 ст. 358, а також статті 426-1 КК України. У вказаній заяві скаржник посилається на те, що 04.10.2024 рапортом начальника 3 відділу ГВ «Д» УЗНД ГУ СБУ у м. Києві та Київській області полковника ОСОБА_4 на ОСОБА_3 накладено дисциплінарне стягнення. ОСОБА_3 зазначає, що вказаний документ містив у собі неправдиві відомості щодо обставин, які слугували безпідставним накладенням відносно нього дисциплінарного стягнення у вигляді догани (пункт «б» Дисциплінарного статуту ЗСУ) та штучним створенням умов для притягнення до дисциплінарної відповідальності, що в подальшому було занесено та долучено до його картки військовослужбовця в особовій справі. Крім того, надалі, вказаний документ був використаний як підстава для звільнення ОСОБА_3 з посади та зарахування у розпорядження, а також на нього було накладене повторне дисциплінарне стягнення що завдало шкоди трудовим правам у зв`язку з не призначенням ОСОБА_3 на посаду після спливу строку перебування у розпорядженні. У зв`язку з чим ОСОБА_3 зазначає про те, що загалом йому завдано матеріальної шкоди близько 500000 грн.

Крім того, скаржник зазначає про те, що листом Харківської обласної прокуратури від 23.07.2025 № 27-7165ВИХ-25 (примірник якого надійшов на його електронну адресу) матеріали поданої ним 21.07.2025 заяви про кримінальні правопорушення були скеровані до Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону для організації розгляду та прийняття рішення відповідно до вимог чинного законодавства.

ОСОБА_3 у судове засідання не з`явився, скаргу просив розглянути за його відсутності.

Представник Харківської обласної прокуратури у судове засідання не з`явився, 25.07.2025 подав заяву, у якій просив розгляд скарги провести без участі представника прокуратури. Також у заяві зазначив про те, що заяву ОСОБА_3 скеровано для розгляду до Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону, про що повідомлено заявнику та те, що вказана заява ОСОБА_3 від 21.07.2025 подана у доповнення до раніше поданої ним заяви від 22.05.2025, не містить достатніх відомостей про кримінальне правопорушення, тобто об`єктивні дані, які дійсно свідчать про ознаки кримінального правопорушення, зокрема фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події злочину.

Відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК України, розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого, дізнавача чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Враховуючи позицію скаржника про проведення розгляду за його відсутності, слідчим суддею з метою забезпечення дотримання розумних строків розгляду скарги визнано можливим розглянути скаргу за відсутності учасників провадження з дотриманням положень ст.ст. 26, 306 КПК України.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється, у зв`язку з неприбуттям в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб.

Вивчивши скаргу, дослідивши матеріали провадження, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, приходить до наступного висновку.

Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений частиною 1 ст. 303 КПК України. Зокрема, у відповідності до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Судовим розглядом встановлено, що 21.07.2025 заявник подав засобами електронної пошти до Харківської обласної прокуратури заяву про вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до листа Харківської обласної прокуратури заява ОСОБА_3 від 21.07.2025 подана у доповнення до раніше поданої ним заяви від 22.05.2025, також направлена до Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону про що 23.07.2025 проінформовано заявника ОСОБА_3 .

Згідно з ч. 1 ст. 24 КПК кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності, зокрема слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Пунктом 1 ч. 1 ст. 303 КПК передбачено, що на досудовому провадженні, серед іншого може бути оскаржена бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Слідчий невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР. Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до ЄРДР (частини 1, 2 ст. 214 КПК).

Згідно з пунктами 4, 5 ч. 5 ст. 214 КПК до ЄРДР вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КК підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом.

У постанові Другої судової палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 16 травня 2019 року у справі № 761/20985/18 висловлено правову позицію, згідно з якою «...положеннями ст. 3 КПК визначено, що кримінальне провадження це досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність. Досудове розслідування - це стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР і закінчується, серед іншого, закриттям кримінального провадження. Якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин...».

Отже, на підставі наведеного вище, слідчий суддя дійшов висновку про те, що внесенню відомостей до ЄРДР має передувати перевірка, здійснювана, зокрема, дізнавачем, слідчим, прокурором на підставі поданої заяви наявності обставин, які свідчать про вчинення кримінального правопорушення, про яке йдеться у заяві, а також підстав для внесення відомостей до ЄРДР. Адже реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення. Внесення до ЄРДР короткого викладу обставин, які вказують на наявні в діянні ознаки складу злочину, з одного боку, підтверджує обґрунтованість початку досудового розслідування, а з іншого - захищає особу від необґрунтованого кримінального переслідування.

Як вбачається з висновку, викладеного у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30.01.2019 року у справі №818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Відповідно до ч. 5 ст. 13 ЗУ «Про судоустрій і статус суддів» висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду, є обов`язковими для всіх суб`єктів владних повноважень, які застосовують у своїй діяльності нормативно-правовий акт, що містить відповідну норму права.

Відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Окрім того, згідно ч. 4 ст. 214 КПК України, слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Тобто у вищевказаній нормі йдеться саме про прийняття та реєстрацію заяв та повідомлень, а внесення відомостей до ЄРДР є вже іншою процесуальною дією, регламентованою ч. 5 ст. 214 КПК України.

Таким чином, згідно положень ч. 1 ст. 214 КП України, вирішальним чинником для внесення до ЄРДР відомостей за заявою є саме наявність у цій заяві обставин, що свідчать про кримінальне правопорушення, а не вказана автором назва поданого документу.

Отже, підставами вважати заяву чи повідомлення саме про кримінальне правопорушення є наявність в них об`єктивних фактичних даних, які б дійсно свідчили про наявність фактів та обставин, які у своїй сукупності вказують на ознаки вчинення кримінального правопорушення.

Така позиція узгоджується з позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 30.09.2021 у справі № 556/450/18, в якій суд зазначив, що слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним. приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Крім того, Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ дійшов висновку в Узагальненні «Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування» від 12.01.2017 за № 9-49/0/4-17 з приводу того, що КПК передбачає внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань інформації на підставі заяв та повідомлень про кримінальні правопорушення, а не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень.

З матеріалів скарги вбачається, що уповноважені особи Харківської обласної прокуратури не внесли відомості про зазначене заявником кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань протягом 24 годин з моменту надходження заяви ОСОБА_3 .

Так, уповноваженою особою Харківської обласної прокуратури заяву ОСОБА_3 від 21.07.2025 подану, як зазначено заявником, у доповнення до раніше поданої ним заяви від 22.05.2025, також було скеровано до Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону, тобто заяву направлено за відповідною юрисдикцією.

Проаналізувавши заяву ОСОБА_3 про вчинення кримінального правопорушення слідчий суддя доходить висновку, що вказана заява стосується проходження останнім кадрової військової служби в органах СБУ, яке врегульоване спеціальним законодавством - Законом України "Про Службу безпеки України" від 25.03.199 № 2229-XII (з подальшими змінами та доповненнями) та за своїм змістом і суттю не є повідомленням про злочин, оскільки не містить конкретних та достатніх даних про можливе вчинення особами кримінального правопорушення, передбаченого диспозицією певної статті особливої частини КК України, тобто сукупності обов`язкових ознак конкретного злочину, що дозволяють відмежувати таке діяння від інших правопорушень, які не становлять суспільної небезпеки. Твердження заявника про вчинення кримінального правопорушення має занадто загальний, абстрактний характер, а наведені відомості не дають змоги попередньо кваліфікувати таке діяння саме як кримінальне правопорушення.

Доводи заявника про вчинення кримінальних правопорушень є припущеннями, що не ґрунтуються на фактичних даних і по суті свідчать про незгоду з діями його колишнього керівництва, які виникли внаслідок проходження ним кадрової військової служби в органах СБУ, а саме - накладення дисциплінарного стягнення, звільнення з посади, ймовірне завдання шкоди трудовим правам, скорочення штатів, скасування грошового забезпечення тощо. Втім, самих лише абстрактних припущень про можливе вчинення кримінального правопорушення, викладених у заяві, недостатньо для того, щоб розпочати досудове розслідування, оскільки підставою для початку досудового розслідування є фактичні дані та конкретні обставини, які свідчать про вчинення кримінального правопорушення.

Також, беручи до уваги рішення про направлення заяви ОСОБА_3 уповноважена особа Харківської обласної прокуратури керувалася наказом Генерального прокурора України від 17.05.2023 № 130 «Про особливості організації діяльності спеціалізованих прокуратур у сфері оборони», а саме відповідно до п. 4 вказаного наказу процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальних провадженнях про кримінальні правопорушення проти встановленого порядку несення служби, а також вчиненні військовослужбовцями, здійснюється Спеціалізованими прокуратурами у сфері оборони (на правах обласних та окружних прокуратур).

Відповідно до наказу Генерального прокурора України №125 від 03.12.2012 яким затверджено Інструкцію про порядок приймання, реєстрації та розгляду в органах прокуратури України заяв, повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення, а саме п. 1.1. вказаної Інструкції Інструкція встановлює єдиний порядок приймання, реєстрації та розгляду в органах прокуратури України заяв, повідомлень про вчинене кримінальне правопорушення і матеріалів самостійного виявлення слідчим, прокурором з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Згідно п. 3.6 вказаної Інструкції, заяви, повідомлення про вчинені кримінальні правопорушення, що віднесені до підслідності органів прокуратури та надійшли на розгляд прокуратур Автономної Республіки Крим, областей, міст Києва і Севастополя, спеціалізованих прокуратур на правах обласних, Генеральної прокуратури України, керівниками підрозділів апаратів направляються для організації досудового розслідування з дотриманням територіального принципу до прокуратури відповідного рівня.

Пунктом 3.7 цієї ж Інструкції передбачено, що за заявами, повідомленнями про вчинені кримінальні правопорушення, що не підслідні органам прокуратури, але надійшли на розгляд прокуратур обласного рівня чи Генеральної прокуратури України керівники структурних підрозділів апаратів організовують роботу щодо скерування їх відповідно до міських, районних, міжрайонних, районних у містах та прирівняних до них прокуратур, прокуратур обласного рівня за територіальною юрисдикцією.

Беручи до уваги наведені вище нормативні вимоги, з огляду на викладені у заяві ОСОБА_3 обставини щодо вчинення кримінального правопорушення, слідчий суддя дійшов висновку, що заява ОСОБА_3 була скерована до іншого органу прокуратури, тому оскарження бездіяльності Харківської обласної прокуратури є неефективним засобом захисту прав заявника, оскільки ця заява не перебуває в їхньому розпорядженні. Отже, суб`єктом дії (бездіяльність) якого можуть бути оскаржені у випадку невнесення ним відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, орган, під юрисдикцією якого знаходиться кримінальне правопорушення, є Спеціалізована прокуратура у сфері оборони Центрального регіону.

Аналіз наведених положень, встановлених обставин, дослідження доводів скарги та заяви про злочин у даному провадженні дає підстави слідчому судді дійти висновку, що уповноваженою особою Харківської обласної прокуратури виконані вимоги ч. 4 ст. 214 КПК України, тобто відповідна заява була прийнята та зареєстрована уповноваженими особами Харківської обласної прокуратури відповідно до вимог ст. 214 КПК України.

Після вивчення заяви ОСОБА_3 про вчинення кримінального правопорушення, вказану заяву від 21.07.2025 подану, як зазначено заявником, у доповнення до раніше поданої ним заяви від 22.05.2025, також було передано за територіальною юрисдикцією до Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону для організації розгляду та прийняття рішення відповідно до вимог чинного законодавства. Копію вищевказаного листа також було направлено ОСОБА_3 до відома.

За таких обставин, на переконання слідчого судді в діях службових осіб Харківської обласної прокуратури відсутня бездіяльність, в розумінні вимог ст. 214 КПК України, а тому слідчий суддя дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення скарги ОСОБА_3 на бездіяльності посадових осіб Харківської обласної прокуратури по факту невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Крім того, слідчий суддя зазначає, що оскільки заява ОСОБА_3 від 21.07.2025 про вчинення кримінального правопорушення, яка подана у доповнення до раніше поданої ним заяви від 22.05.2025 та яка стосується проходження останнім кадрової військової служби в органах СБУ, направлена за відповідною юрисдикцією, тому скаржник не позбавлений можливості у разі невнесення відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань оскаржити слідчому судді таку бездіяльність уповноважених осіб Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 214, 218, 303, 306, 307 309, 372, 532 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність службових осіб Харківської обласної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою від 21.07.2025 - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в п`ятиденний строк з дня проголошення ухвали. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п`яти днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1