№ 1-кс/756/1889/25
ОБОЛОНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 липня 2025 року місто Київ

Оболонський районний суд міста Києва у складі:

Слідчої судді ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

провівши судове засідання у кримінальному провадженні за № 0000198 від 05.12.2022 за підозрою:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився у місті Києві, громадянин України, здобув вищу освіту, працює на посаді приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу, зареєстрований та проживає за адресою АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 365-2 КК України,

І. Суть клопотання

10 липня 2025 року до Оболонського районного суду міста Києва надійшло зазначене клопотання, у якому слідча СВ Оболонського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 просила застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді застави у сумі 10 736 761 (десять мільйонів сімсот тридцять шість тисяч сімсот шістдесят один) гривень.

У випадку внесення застави просила покласти на підозрюваного ОСОБА_4 обов`язки, передбачені п. п. 2, 3, 4, 8 ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:

- не відлучатися із міста Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду,

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи,

- утримуватися від спілкування зі свідками, допитаними у кримінальному провадженні,

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Клопотання обґрунтоване тим, що у межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 05.12.2022 за № 0000198, 09 липня 2025 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 365-2 КК України, а саме - зловживання своїми службовими повноваженнями пов`язаними з наданням публічних послуг з метою отримання неправомірної вигоди, що спричинило тяжкі наслідки.

На переконання слідчої, станом на дату звернення з клопотанням, існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, які виправдовують обрання підозрюваному ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді застави, а саме:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні;

4) вчинити інше кримінальне правопорушення;

5) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

ІІ. Позиція учасників судового засідання

2.1. Прокурор ОСОБА_3 у судовому засіданні підтримав клопотання з наведених у ньому мотивів. Зазначає, що ризики передбачені пунктами 1, 2, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України наявні та обґрунтовані. Щодо застави уточнив, що зазначений розмір застави є співмірним із розміром завданих збитків. Заперечення захисника не підтримує.

2.2. У судовому засіданні захисник підозрюваного ОСОБА_4 - адвокат ОСОБА_5 , надала письмові заперечення на клопотання слідчого, у яких просила відмовити у його задоволенні, та зазначила, що:

- сторона обвинувачення не довела наявність обґрунтованості підозри, оскільки долучені до клопотання слідчою докази не підтверджують зміст повідомленої підозри, а ОСОБА_4 не мав умисел на здійснення незаконних реєстраційних дій, а отже в діях останнього відсутній склад злочину, передбачений ч. 3 ст. 365-2 КК України. У зв`язку з чим, долучила копії документів, на підставі яких ОСОБА_4 прийняв рішення про здійснення реєстраційних дій на об`єкт нерухомого майна, за адресою АДРЕСА_2, а також просила урахувати, дії ОСОБА_4 , за якими останньому повідомлену про підозру, є предметом розгляду у Верховному Суді та на даний час остаточне рішення щодо законності цих дій відсутнє. Одночасно з цим, при прийнятті рішення просила урахувати, що на утриманні її підзахисного перебувають неповнолітня донька ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , матір похилого віку ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка має захворювання та потребує лікування, а також батько похилого віку ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 ;

- ризики, на які посилається прокурор в клопотанні є недоведеними та необґрунтованими;

- для застосування запобіжного заходу у виді застави відсутні належні правові підстави. Водночас, не заперечувала проти покладення на ОСОБА_4 обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України.

2.3. Підозрюваний ОСОБА_4 підтримав позицію свого захисника та заперечив проти застосування щодо нього запобіжного заходу в виді застави. Просив урахувати, що такий розмір є не обґрунтованим та не помірним для нього, оскільки у його власності є два транспортні засоби, легкові автомобілі марки «Mitsubishi Pajero» та марки «Ford», а річний дохід у 2022 році становив близько 400000 гривень, у 2023 - близько 450000 гривень, а у 2024 приблизно 150000 гривень. Крім того, підтвердив, що свою професійну діяльність здійснює у приміщенні, загальною площею 230 кв. м., за адресою м. Київ, просп. Героїв Сталінграда, яке належить йому (не перебуває в оренді), однак право власності наразі не оформлене.

ІІІ. Мотиви слідчої судді

3.1. Дослідивши клопотання, надані сторонами матеріали, заслухавши думку учасників, висловлену у судовому засіданні, слідча суддя дійшла таких висновків.

3.2. Норми кримінального процесуального закону, якими керується слідча суддя

Відповідно до ст. 131 КПК України, з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи його забезпечення, до яких віднесені, зокрема і запобіжні заходи.

Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчій судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

3.3. Оцінка обґрунтованості підозри

Зміст повідомлення про підозру

Встановлено, що 25.09.2003 між ПрАТ (ЗАТ) «Трест Київміськбуд-1» (), в особі директора ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , як забудовника та ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , як інвестором, було складено та підписано договір інвестування будівництва житлового будинку № 47-53/ВПП.

Розпорядженням Оболонської районної в місті Києві державної адміністрації № 513 від 25.06.2004 затверджено акт Державної приймальної комісії № 232 від 29.12.2004 про прийняття в експлуатацію закінченого об`єкта будівництва, а саме житлового будинку на ділянці № 53 в 3-а мікрорайоні житлового масиву «Оболонь», без вбудованих приміщень, по АДРЕСА_2, забудовником якого, як і всієї будівлі, було ПрАТ (ЗАТ) «Трест Київміськбуд-1» ().

Так, 23.05.2022 між ОСОБА_10 та ПрАТ (ЗАТ) «Трест Київміськбуд-1» (), в особі директора ОСОБА_11 укладено акт прийому-передачі майнових прав на об`єкт інвестування щодо нежитлового приміщення по АДРЕСА_2.

Також, 21.09.2022 між ОСОБА_10 та ТОВ «БЕЛАМІ ЮА» (), в особі директора ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , укладено акт прийому-передачі нерухомого майна, яким до статутного капіталу ТОВ «БЕЛАМІ ЮА» () передано нежитлові приміщення № 47 загальною площею 391,6 кв. м., що знаходиться в будинку АДРЕСА_2 .

Після цього, 29.09.2022 КП КМР «КМ БТІ» (код ЄДРОПУ: 03359836) на замовлення ТОВ «БЕЛАМІ ЮА» () виготовило технічний паспорт на нежитлове приміщення № 47 загальною площею 391,6 кв. м, що знаходиться в корпусі АДРЕСА_2 . Між тим, під час здійснення реєстраційний дій права власності наведеного об`єкта нерухомого майна за ТОВ «БЕЛАМІ ЮА» було виявлено, що вказане приміщення вже зареєстровано за ПП «ТМ «Престиж», в особі директора ОСОБА_13 .

Як видно з клопотання, у невстановлений органом досудового розслідування час, але не пізніше 25.08.2016, за грошову винагороду, ОСОБА_4 здійснив реєстраційні дії щодо об`єкту нерухомого майна, а саме нежитлового приміщення, закладу громадського харчування - кафе, загальною площею 393,5 кв.м, за адресою: АДРЕСА_2, на юридичну особу - ПП «Творча Майстерня «Престиж», директором якого є ОСОБА_13 , без особистої присутності останнього та його представника, без встановлення правового статусу заявника щодо прав на вказане нерухоме майно, а також не здійснив перевірку щодо наявності обтяжень, арештів чи спорів відносно цього об`єкта нерухомості. Своїми діями, ОСОБА_4 , обіймаючи посаду приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу, порушив положення статей 10, 23, 24, 27 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» та пункт 14 Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, ПрАТ затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 25 грудня 2015 року № 1127.

Зокрема, договір інвестування який було надано ОСОБА_4 для подальшого здійснення реєстрації було укладено на вбудоване нежитлове приміщення площею 408 кв.м.. Одночасно з цим, у виписці міститься інформація, що договір укладено щодо приміщення площею 288 кв.м., тоді як сертифікат відповідності виданий на нежитлове приміщення - кафе площею 393,5 кв.м., технічний паспорт виготовлений на нежитлове приміщення, розташоване за адресою: АДРЕСА_2 в літері «А» площею 393,5 кв.м.

Крім того, надані для державної реєстрації рішення третейського суду, акти прийому-передачі та реєстраційному посвідченні містяться відомості про незавершене будівництво - вбудоване нежитлове приміщення площею 288 кв.м., власником якого зазначено ТОВ «Вісак». З тексту договору купівлі-продажу видно, що ПП «Творча майстерня «Престиж» придбало у ТОВ «Вісак» незавершене будівництво - нежитлове приміщення в житловому будинку - магазин загальною площею 288 кв.м., однак в архівній складовій Державного реєстру прав - Реєстрі прав власності на нерухоме майно відсутня інформація щодо державної реєстрації на підставі вказаного договору, а приватним нотаріусом ОСОБА_4 , у порушення вимог п. 3 ч. 3 статті 10 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», не зроблено відповідного запиту для перевірки факту реєстрації права власності на незавершене будівництво площею 288 кв.м. за ПП «Творча майстерня «Престиж».

Отже, на думку сторони обвинувачення, своїми протиправними діями, ОСОБА_4 , спричинив збитки ТОВ «БЕЛАМІ ЮА» () на загальну суму 10 736 761 гривень.

Щодо обґрунтованості підозри

Оцінюючи обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_4 , кримінального правопорушення за наведених у повідомленні про підозру обставин, слідча суддя керується стандартом доказування «обґрунтована підозра». Цей стандарт є менш суворим у порівнянні зі стандартом доказування «поза розумним сумнівом», який застосовується під час розгляду висунутого особі обвинувачення по суті, та не передбачає оцінку доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні злочину.

Як зазначав Європейський Суд з прав людини у рішеннях «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук та Йонкало проти України» під обґрунтованою підозрою Європейський суд розуміє існуючі факти або інформацію, яка може переконати стороннього спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити кримінальне правопорушення. Отже, факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення особі, але вони мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування та застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

На підставі оцінки сукупності отриманих фактів та обставин суд лише визначає, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї запобіжного заходу.

Обґрунтованість повідомленої ОСОБА_4 підозри підтверджується наданими слідчим матеріалами, зокрема:

- заявою представника ПАТ «Трест Київміськбуд-1» про вчинення кримінального правопорушення від 30.11.2022 (отримано 05.12.2022);

- копією розпорядження Оболонської районної у м. Києві Державної адміністрації № 141 від 18.02.2005;

- копією акту № 232 Державної приймальної комісії про прийняття в експлуатацію закінченого об`єкта будівництва від 29.12.2004;

- копією акту прийому-передачу майнових прав на об`єкт інвестування від 23.05.2022;

- копією акту прийому-передачу нежитлового приміщення від 01.08.2022;

- протоколом допиту представника потерпілого ОСОБА_12 від 26.12.2022, який будучи приведеним до присяги надав показання про те, що 21.09.2022 ОСОБА_10 та ТОВ «БЕЛАМІ ЮА» (), в особі директора ОСОБА_12 , було укладено акт прийому-передачі нерухомого майна до статутного капіталу ТОВ «БЕЛАМІ ЮА» (). Відповідно до цього акту прийому-передачі до статутного капіталу ТОВ «БЕЛАМІ ЮА» (), увійшли нежитлові приміщення № 47 загальною площею 391,6 кв. м., що знаходиться в будинку АДРЕСА_2. Право власності на вказане нерухоме майно зареєстровано за ТОВ «БЕЛАМІ ЮА» () в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно за № 000 від 23.09.2022. В подальшому, 29.09.2022 Київським міським бюро технічної інвентаризації на замовлення ТОВ «БЕЛАМІ ЮА» () виготовлено технічний паспорт на нежитлового приміщення № 47 загальною площею 391,6 кв. м, що знаходиться в корпусі АДРЕСА_2, однак набути право власності на вказане нерухоме майно ТОВ «БЕЛАМІ ЮА» (), в передбаченому законному порядку не вдалось, оскільки з 2016 року вказане приміщення перебувало у власності ПП «Творча майстерня «Престиж», які в свою чергу надали в оренду третім особам вказане приміщення;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 28.02.2023, 18.03.1971 р.н., який будучи приведеним до присяги надав показання про те, що являвся інвестором нежитлового приміщення, яке розташоване за адресою: АДРЕСА_2 та 21.09.2022 уклав з ТОВ «БЕЛАМІ ЮА» (), в особі директора ОСОБА_12 , укладено акт прийому-передачі нерухомого майна до статутного капіталу ТОВ «БЕЛАМІ ЮА» ();

-протоколом допиту свідка ОСОБА_14 від 24.05.2023, яка будучи приведеною до присяги надала показання про обставини укладання договору оренди № 9/ГС8/9 від 01.10.2021;

- копією договору оренди нежитлового приміщення № 9/ГС8/9 від 01.10.2021, укладений між ПП «Творча майстерня «Престиж» та ФОП ОСОБА_15 ;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_16 , яка будучи приведеним до присяги надала показання про те, що приблизно у 2017-2018 роках підписали договір оренди із представником ПП «Творча майстерня «Престиж», які надали документи які начебто підтвердили право власності на вищевказане нерухоме майно;

- копією договору оренди нежитлового приміщення № 7/ГС8/9 від 01.07.2019, укладений між ПП «Творча майстерня «Престиж» та ТОВ «Смайл Студія»;

- протокол тимчасового доступу до речей та документі від 15.03.2024, під час якого вилучено заяву про державну реєстрацію прав та їх обтяжень та іншими документами, які стали підставою для реєстрації нерухомого майна;

- копія рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень № 30433046 від 13.07.2016, здійснений приватним нотаріусом ОСОБА_4 ;

- інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження № 63497547 від 14.07.2016;

- протоколом огляду від 16.05.2023, згідно з яким, здійснено огляд нежитлового приміщення за адресою АДРЕСА_2 ;

- інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження № 357768315 від 10.12.2023;

- висновком експерта № 2435/23-44 від 06.10.2023, з якого убачається, що проведено судово будівельно-технічну експертизу;

- копією договору про інвестування об`єктів житла та культурно-соціальної сфери в Оболонському районі м. Києва від 29.08.2003;

- копією технічного паспорту на групу нежитлових приміщень № 47, за адресою АДРЕСА_2 , здійснений за заявою ТОВ «Беламі ЮА»;

- протоколом огляду від 30.09.2024, з якого видно, що здійснено огляд сайту «http://dom.ria.com/uk»;

- листом-відповіддю ТОВ «Інтернет-реклама РІА» за № 516 від 27.09.2024;

- висновком експерта № 3681-Е від 29.01.2025, за результатами проведення здійснено оціночно нераухомого майна та встановлено середню його ринкову вартість;

- листом Міністерства юстиції України № 35053/1626/5/33.1.1 від 10.05.2022;

- наказом Міністерства юстиції України № 1626/5 від 25.04.2022, з якого видно, що рішення прийняте ОСОБА_4 скасовано та тимчасово було заблоковано доступ до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно;

- висновком центральної колегії Міністерства юстиції України з розгляду скарг від 22.02.2022;

- копією рішення Господарського суду міста Києва від 29.09.2022, справа № 910/4088/22;

- протоколом огляду диску з відоезаписом від 09.07.2025.

Відомості, які містяться у наведених матеріалах, узгоджуються з обставинами, зазначеними у повідомленні про підозру, підтверджують їх та у своїй сукупності дають вагомі підстави для висновку про обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 365-2 КК України.

Слід наголосити, що стандарт доказування «обґрунтована підозра» обмежує міру, до якої слідча суддя може оцінювати обставини, відомості про які надані сторонами. В межах оцінки питань, обумовлених розглядом клопотання, слідча суддя не констатує та не має права констатувати винуватість особи у вчиненні кримінального правопорушення.

3.4. Щодо наявності ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створить загрозу суспільству. Слідча суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Клішин проти України» наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та доводитися відповідними доказами.

Обґрунтовуючи клопотання, слідча послалася на існування ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, отже слідча суддя має оцінити їх наявність, зокрема ризиків:

- переховуватися від органів досудового розслідування та суду;

- незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні;

- знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

- вчинити інше кримінальне правопорушення;

- перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

3.5. Щодо ризику переховуватись від органів досудового розслідування та суду

Як вказує у клопотанні слідчий, у зв`язку з тим, що ОСОБА_4 обіймає посаду приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу, має відповідний професійний досвід, сталі професійні зв`язки в органах державної влади, а тому останній він може використати свої знання, досвід і службове становище для уникнення явки до органу досудового розслідування, прокурора або суду, в тому числі шляхом свідомого переховування, зміни місця проживання без повідомлення, уникнення вручення процесуальних документів, що у свою чергу свідчить про наявність передумов для ухилення від кримінальної відповідальності. В обґрунтування наведеного ризику, слідчий також покликався на тяжкість покарання, яке може загрожувати підозрюваному у випадку визнання його винуватим, оскільки санкція ч. 3 ст. 365-2 КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років, з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років.

На думку слідчої судді, ОСОБА_4 може переховуватися від органу досудового розслідування та суду, оскільки останній має професійний досвід та відповідні службові зв`язки, ураховуючи й те, що в країні триває війна, що ускладнює здійснення контролю за переміщенням осіб. Також, слідча суддя ураховує поведінку підозрюваного в минулому, зокрема 10.07.2025 ОСОБА_4 не прибув у судове засідання, хоча був повідомлений належним, у зв`язку з чим, щодо останнього, відповідно до положень ст. 131 КПК України, було застосовано такий захід забезпечення кримінального провадження, як привід.

Викладені обставини переконують слідчу суддю у наявності обґрунтованості цього ризику.

3.6. Щодо ризику знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення

Як зазначає у клопотанні слідчий, ОСОБА_4 є приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу, а під час здійснення досудового розслідування (отримання тимчасового доступу до речей і документів) не було виявлено оригіналів документів, які були використані для реєстрації права власності на об`єкт нерухомого майна, хоча такі документи мають бути сформовані та зберігатися у справі, відповідно до Правил ведення нотаріального діловодства, затверджених Наказом Міністерства юстиції Украни № 3253/5 від 22.12.2010. Одночасно з цим, оригінали документів, які перебувають у приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_4 , можуть мати доказове значення. А отже, це може суттєво ускладнити проведення досудового розслідування в подальшому.

Отже, у слідчої судді, формується переконання, що ОСОБА_17 має можливість знищити чи спотворити документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, а відтак зазначений ризик має місце.

3.7. Щодо ризику незаконного впливу на свідків та інших підозрюваних у цьому кримінальному провадженні

При встановленні наявності ризику впливу на свідків слід враховувати передбачену статтями 23 та 224 КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні.

При цьому, відповідно до ч. 4 ст. 95 КПК України суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них.

За таких обставин ризик впливу на свідків снує не лише на початковому етапі кримінального провадження при збиранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

На думку слідчої судді, підозрюваний ОСОБА_4 , особисто знайомий з іншим підозрюваним, знає його місце проживання та ознайомлений з його показаннями. При цьому, слідча суддя урахувала, що як наведено в клопотанні слідчим та підтверджено прокурором у судовому засіданні, наразі ще не встановлено всіх осіб, причетних до вчинення інкримінованих подій, а серед них можуть бути знайомі підозрюваного, які на цей час ще не допитані. Також, ОСОБА_4 відомо анкетні дані, місця проживання інших свідків, так як протоколи допитів із зазначенням анкетних даних таких осіб вручено стороні захисту з даним клопотанням.

Вказані обставини формують у слідчої судді переконання щодо наявності ризику впливу на свідків та інших підозрюваних у цьому кримінальному провадженні.

3.8. Щодо ризику вчинення іншого кримінального правопорушення.

В обґрунтування вказаного ризику, слідчий покликається на тривалий та систематичний характер вчинення ОСОБА_4 злочину, у якому підозрюється. Зокрема, останній працює приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу, має доступ до державних реєстрів, службової документації, а отже є ризик учинення іншого кримінального правопорушення, пов`язаний із зловживанням повноваженнями, фальсифікацією документів, незаконним втручанням у роботу автоматизованих систем або перешкоджанням правосуддю, з метою уникнення відповідальності або створення умов для унеможливлення встановлення істини у справі.

Вказані обставини формують у слідчої судді переконання щодо наявності ризику можливості учинення ОСОБА_4 іншого кримінального правопорушення, а отже наведений ризик є обґрунтваним.

3.9. Щодо ризику перешкоджання кримінальному провадження іншим чином

Слідчий у клопотанні зазначив, що існує ризик можливого намагання перешкодити виявленню інших обставин та осіб, причетних до учинення кримінального правопорушення. В обґрунтування зазначеного ризику слідчий послалася на ймовірність вживання заходів з боку підозрюваного, спрямованих на приховання та знищення доказів, які ще не долучені до матеріалів провадження, у тому числі, здійснення впливу на свідків, потерпілих та інших підозрюваних.

Вказаний аргумент є достатньо вагомим, ураховуючи особистість підозрюваного, а відтак слідча суддя уважає, що зазначений ризик є вагомим та підтвердженим.

3.10. Щодо наявності підстав для застосування запобіжного заходу

З урахуванням обґрунтованої підозри та встановлених ризиків кримінального провадження, на цьому етапі кримінального провадження застосування запобіжного заходу є об`єктивно необхідним з метою досягнення дієвості відповідного кримінального провадження і забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного.

Водночас, застосований до підозрюваного запобіжний захід має корелюватися із ризиками та їх інтенсивністю, а також з особою підозрюваного, тобто має існувати пропорційність між заходом та мірою обмеження права та дієвості його застосування.

Відповідно до ч. 1 ст. 182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків.

Більш м`якими запобіжними заходами, у порівнянні із заставою є: особиста порука, особисте зобов`язання.

Окрім обґрунтованості підозри та встановлених ризиків, слідча суддя враховує також інші обставини, передбачені ч. 1 ст. 178 КПК України, зокрема, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винуватим у кримінальному правопорушенні, вік та стан здоров`я підозрюваного, наявність міцних соціальних зв`язків, майновий стан, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються ці обставини.

Оцінивши наведені обставини у сукупності, слідча суддя дійшла висновку, що запобіжний захід у вигляді застави є пропорційним для запобігання ризикам, наведеним у клопотанні слідчого, а застосування щодо підозрюваного іншого більш м`якого запобіжного заходу, ніж застава, не забезпечить досягнення мети запобіжного заходу та належне виконання підозрюваним процесуальних обов`язків.

Запобіжний захід у вигляді застави є досить ефективним, позаяк в його основу покладено економічну зацікавленість підозрюваного у збереженні грошових коштів. У випадку сплати застави за підозрюваного іншими фізичними та/або юридичними особами, у останнього виникають відповідні моральні та/або матеріальні зобов`язання, які забезпечують його належну процесуальну поведінку. За таких умов у разі невиконання підозрюваним покладених на нього обов`язків державний примус реалізується у вигляді реальної загрози втрати заставодавцем грошових коштів.

Отже, застава є досить дієвим запобіжним заходом, що з одного боку не створює для особи такого широкого кола обмежень прав і свобод як більш суворі запобіжні заходи, а з іншого - є запобіжником, що стримує особу від проявів неналежної процесуальної поведінки.

3.11. Щодо визначення розміру застави

Розмір застави визначається слідчою суддею з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та встановлених ризиків, передбачених ст. 177 КПК України. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього (ч. 4 ст. 182 КПК України).

Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину, визначається у межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У виключних випадках, якщо слідчий суддя встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється у вчиненні тяжкого чи особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно (ч. 5 ст. 182 КПК України).

Вживаний у ч. 5 ст. 182 КПК України термін «у виключних випадках» є оціночним критерієм, який характеризує здатність або нездатність забезпечити виконання підозрюваним обов`язків за умов визначення застави у встановлених КПК України межах. За таких обставин орієнтирами для визначення розміру застави може бути майновий стан підозрюваного, розмір майнової шкоди або доходу, в отриманні якого він підозрюється, сума неправомірної вигоди тощо.

У рішенні «Мангурас проти Іспанії» (п. 78, 820) ЄСПЛ зазначив, що гарантії, передбачені п. 3 ст. 5 Конвенції, покликані забезпечити не компенсацію втрат, а, зокрема, прибуття обвинуваченого на судове засідання. Таким чином, сума (застави) повинна бути оцінена враховуючи самого обвинуваченого, його активи та його взаємовідносини з особами, які мають забезпечити його безпеку, іншими словами, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри (впевненості), при якому перспектива втрати застави, у випадку відсутності на суді, буде достатнім стримуючим засобом, щоб унеможливити перешкоджання особою встановленню істини у кримінальному провадженні. При цьому має бути врахована наявність грошових засобів у обвинуваченого.

Отже, розмір застави повинен бути таким, щоб загроза її втрати стримувала підозрюваного від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки.

Враховуючи встановлені ризики, слідча суддя дійшла висновку, що застава у визначених законом межах, з урахуванням усіх обставин справи, не здатна забезпечити виконання ОСОБА_4 покладених на нього обов`язків.

На переконання слідчої судді, підозрюваному ОСОБА_17 має бути визначена застава у розмірі, який є більшим, ніж передбачений в межах п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України.

Разом з тим, на переконання слідчої судді, застава у сумі 10 736 761 (десять мільйонів сімсот тридцять шість тисяч сімсот шістдесят один) гривень, яку прохав застосувати щодо ОСОБА_4 слідча, буде непомірною для останнього. Враховуючи встановлені обставини кримінального провадження та характеризуючі відомості підозрюваного ОСОБА_4 в цілому, а також його майновий стан та осіб, які перебувають на його утриманні, слідча суддя дійшла висновку, що застава у розмірі 2310 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 6 994 680 гривень 00 копійок не становитиме надмірного тягаря для підозрюваного та не є непомірною для нього. При цьому, зазначений розмір застави є значним, достатнім і цілком здатним забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та виконання покладених на нього процесуальних обов`язків, а ризик втрати грошових коштів буде фактором, який стримуватиме підозрюваного від реалізації наявних ризиків.

Щодо покладення на підозрюваного обов`язків

З метою мінімізації ризиків, встановлених у судовому засіданні, а також запобігання позапроцесуальній поведінці підозрюваного наявні підстави для покладення на нього обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України та необхідність покладення яких була доведена стороною обвинувачення, а саме:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді та суду;

- не відлучатися за межі м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- здати на зберігання слідчим слідчої групи паспорти для виїзду за кордон на ім`я ОСОБА_4 та інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну;

- утримуватись від спілкування зі свідками у межах вказаного кримінального провадження.

Зазначені обов`язки релевантні встановленим ризикам та здатні їм запобігти.

Слідча суддя конкретизує обов`язок не відлучатись без дозволу слідчого, прокурора або суду територіальними межами м. Києва, з урахуванням місця проживання підозрюваного.

Строк дії обов`язків слідча суддя визначає у межах, передбачених ч. 7 ст. 194 КПК України, - два місяці.

За таких підстав клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді застави підлягає частковому задоволенню.

Керуючись статтями 7, 31, 177, 178, 181, 194, 199, 331, 350, 369-372, 376, 395 КПК України, слідча суддя

ПОСТАНОВИЛА:

1. Клопотання - задовольнити частково.

2. Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 2310 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 6 994 680 (шість мільйонів дев`ятсот дев`яносто чотири тисячі шістсот вісімдесят) гривень 00 копійок.

3. Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 такі обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді та суду;

- не відлучатися за межі м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- здати на зберігання слідчим слідчої групи паспорти для виїзду за кордон на ім`я ОСОБА_4 та інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну;

- утримуватись від спілкування зі свідками у межах вказаного кримінального провадження.

Термін дії покладених на ОСОБА_4 обов`язків визначити два місяці, тобто до 14 вересня 2025 року включно.

4. Застава може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Оболонського районного суду міста Києва.

Роз`яснити підозрюваному, що він не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави зобов`язаний внести кошти на відповідний рахунок або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати документ, що це підтверджує, слідчому, прокурору, суду. Зазначені дії можуть бути здійснені пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави, якщо на момент їх здійснення не буде прийнято рішення про зміну запобіжного заходу.

З моменту обрання запобіжного заходу у вигляді застави, у тому числі до фактичного внесення коштів на відповідний рахунок, підозрюваний, заставодавець зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Роз`яснити підозрюваному та попередити заставодавця, що в разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави.

5. Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Оболонської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду упродовж п`яти днів з дня її проголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Суддя ОСОБА_1