УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 серпня 2025 року м. Вінниця

Слідчий суддя Вінницького міського суду Вінницької області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого відділення СВ Вінницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , про накладення арешту на майно, за відсутності фіксації судового розгляду технічними засобами, -

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшло клопотання слідчого ОСОБА_3 , яке погоджене з прокурором про накладення арешту на майно.

Клопотання мотивовано тим, що слідчим проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001058 від 22.12.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України, у зв`язку із чим у органу досудового розслідування постала необхідність у застосуванні заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді накладення арешту на майно.

В ході досудового розслідування встановлено, що військовослужбовець військової частини НОМЕР_1 солдат ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІНН НОМЕР_2 , тел: НОМЕР_3 , проживає за адресою: АДРЕСА_1 , призваний на службу за мобілізацією ІНФОРМАЦІЯ_2 21.07.2023, самовільно без поважних підстав 08.12.2024 залишив місце несення служби, в умовах воєнного стану

Так, в ході досудового розслідування було затримано в порядку ст. 615 КПК України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , так, в ході особистого обшуку ОСОБА_4 було виявлено та вилучено:

- мобільний телефон «Iphone» моделі «11» ІМЕІ1: НОМЕР_4 ; ІМЕІ2: НОМЕР_5 , в корпусі білого кольору, який поміщено до сейф-пакету НПУ, на який нанесено відповідні надписи та скріплено підписами учасників.

15.08.2025 слідчим СВ Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області винесено постанову про визнання вищевказаних предметів речовими доказами.

З метою всебічного, повного і неупередженого розслідування, встановлення всіх обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню, виникла необхідність у накладенні арешту на вищевказане майно, оскільки його незастосування може призвести до зникнення, заміни, втрати чи пошкодження або настання інших наслідків, які можуть перешкоджати кримінальному провадженню, а також з метою забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду.

Відповідно до ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які можуть бути використанні як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні.

Крім того, відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Так, підставою арешту майна є те, що вказане тимчасово вилучене майно є речовими доказами, які могли зберегти на собі сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження внаслідок вчинення кримінального правопорушення, а також позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, а також є предметом вказаного кримінального правопорушення.

Метою арешту майна є збереження вищевказаних речових доказів, оскільки вони могли зберегти на собі сліди вчиненого кримінального правопорушення, можуть бути використані, як доказ та мають важливе значення для встановлення об`єктивної істини у кримінальному провадженні, а також проведення необхідних слідчий дій та експертних досліджень.

Необхідність накладення арешту саме на це майно - запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення чи відчуження, а також, за необхідності проведення з ним слідчих дій та експертних досліджень.

При цьому, існують обставини, щодо необхідності у застосуванні заборон відчуження, користування та розпорядження тимчасово вилученим майном, оскільки не накладення ухвалою слідчого судді на вказане майно арешту та відповідно його подальше повернення володільцю унеможливить подальше дослідження, що окрім цього може призвести до його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення чи відчуження, та відповідно, до визнання неналежними речовими доказами при подальшому судовому розгляді вказаного кримінального провадження.

Ураховуючи вищевикладене, з метою збереження речового доказу, а також запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження, є необхідність в накладенні арешту на тимчасове вилучене майно, яке було вилучено під час огляду і які являються речовим доказом вчиненого кримінального правопорушення, зберегло на собі його сліди, та може бути використане, як доказ та має важливе значення, для встановлення об`єктивної істини у кримінальному провадженні, оскільки його незастосування може призвести до настання вищевказаних наслідків, які можуть перешкоджати кримінальному провадженню, а також з метою забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду.

З огляду на викладене, слідчий просив слідчого суддю клопотання задовольнити.

Слідчий в судове засідання не з`явився, однак попередньо суду надано матеріали кримінального провадження та копії документів на обґрунтування клопотання, а також надав заяву про розгляд клопотання у його відсутність. Клопотання підтримав у повному обсязі.

ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився, про причини неприбуття суд не повідомив, тому відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання розглядається у його відсутність.

З огляду на зазначене, суд вважає за можливе розглянути клопотання у відсутність учасників процесу, відповідно до вимог частини першої та другої статті 172 КПК України.

Слідчий суддя дослідивши матеріали клопотання та матеріали кримінального провадження, дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Враховуючи наведене, судовий розгляд клопотання здійснювався за відсутності фіксації судового процесу технічними засобами.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ч. 1 ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Вказане у клопотанні майно має істотне значення для кримінального провадження, оскільки безпосередньо містить сліди злочину та може бути використане під час проведення судових експертиз, інших слідчих дій для з`ясування дійсних обставин події.

Зважаючи на вищевикладене, слідчий суддя приходить до висновку, що слідчим доведено необхідність накладення арешту на майно, яке вилучене 15.08.2025 в ході затримання в порядку ст. 615 КПК України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , для забезпечення збереження вилучених речей, які визнані речовими доказами, при цьому слідчим доведено наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 КПК України, а тому клопотання про арешт майна є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст. 131, 132, 170, 171, 172, 173, 309 КПК України, слідчий суддя -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого відділення СВ Вінницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області лейтенанта поліції ОСОБА_3 - задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке було вилучено 15.08.2025 під час затримання в порядку ст. 615 КПК України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме на:

- мобільний телефон «Iphone» моделі «11» ІМЕІ1: НОМЕР_4 ; ІМЕІ2: НОМЕР_5 , в корпусі білого кольору, який поміщено до сейф-пакету НПУ, на який нанесено відповідні надписи та скріплено підписами учасників, шляхом тимчасового обмеження права на його відчуження, користування та розпорядження.

Виконання та контроль за виконанням ухвали суду покласти на слідчого відділення СВ Вінницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції у Вінницькій області лейтенанта поліції ОСОБА_3 .

Зобов`язати слідчого повідомити заінтересованих осіб про накладання арешту на вищевказане майно.

Арешт майна може бути скасований - підозрюваним, обвинуваченим, їх захисником, законним представником, іншим власником або володільцем майна, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, за їх клопотанням до суду про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, однак її оскарження не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя