Провадження № 1-кс/638/3945/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 грудня 2024 року м. Харків

Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

підозрюваної ОСОБА_5 ,

розглянувши у приміщенні суду у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Борівського відділу Ізюмської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно

ОСОБА_5 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце народження: село Підвисоке, Борівського району, Харківської області, є громадянкою України, з середньою технічною освітою, незаміжня малолітніх дітей та осіб похилого віку на утриманні не має, не є особою з інвалідністю, не працевлаштована, раніше не судима, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 , яка підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Прокурор Борівського відділу Ізюмської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 .

Відповідно до вказаного клопотання 24 вересня 2024 року приблизно о 15 год. 00 хв. ОСОБА_5 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, знаходилась за місцем фактичного проживання за адресою: АДРЕСА_2 , разом зі своїм співмешканканцем ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . У ході конфлікту між ОСОБА_5 та ОСОБА_6 на підставі раптово виниклих неприязних відносин з мотивів ревнощів, ОСОБА_5 , реалізуючи свій раптово виниклий злочинний умисел, направлений на умисне заподіяння смерті ОСОБА_6 , передбачаючи та бажаючи настання суспільно небезпечних наслідків, нанесла один ножовий удар в область грудної клітини, внаслідок чого спричинила останньому тілесні ушкодження у вигляді колото-різаної рани грудної клітини зліва, що призвело до смерті ОСОБА_6 .

ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

25 вересня 2024 року о 9 год. 55 хв. ОСОБА_5 було затримано, про що складено протокол затримання особи, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення від 25.09.2024.

Ухвалою суду від 27 вересня 2024 року ОСОБА_5 було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Ухвалою суду від 20 листопада 2024 року ОСОБА_5 було продовжено строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до 25 грудня 2024 року.

Сторона обвинувачення просить продовжити щодо підозрюваної ОСОБА_5 строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у межах строку досудового розслідування, зважаючи на наявність ризиків, передбачених п. 1, 2, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

У судовому засіданні прокурор підтримав вище вказане клопотання та наполягав на його задоволенні.

Захисник та підозрювана ОСОБА_5 просили суд обрати його підзахисному менш суворий запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, посилалися на те, що ОСОБА_5 має міцні соціальні зв`язки та не має наміру переховуватися від слідства. Підозрювана також просила суд надати їй дозвіл на спілкування з донькою за допомогою засобів IP-телефонії, прокурор проти задополення вказаного клопотання не заперечував.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно з п. 1, п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні.

Відповідно до ч. 1 ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Згідно з ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

25 вересня 2024 року ОСОБА_5 було вручено повідомлення про підозру, зі змісту якого вбачається, що 24 вересня 2024 року ОСОБА_5 приблизно о 15 год. 00 хв., перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, знаходилась за місцем фактичного проживання за адресою: АДРЕСА_2 , разом зі своїм співмешканканцем ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . У ході конфлікту між ОСОБА_5 та ОСОБА_6 на підставі раптово виниклих неприязних відносин з мотивів ревнощів, ОСОБА_5 , реалізуючи свій раптово виниклий злочинний умисел, направлений на умисне заподіяння смерті ОСОБА_6 , передбачаючи та бажаючи настання суспільно небезпечних наслідків, нанесла один ножовий удар в область грудної клітини, внаслідок чого спричинила останньому тілесні ушкодження у вигляді колото-різаної рани грудної клітини зліва, що призвело до смерті ОСОБА_6 .

Обґрунтованість підозри, оголошеної ОСОБА_5 , підтверджується лікарським свідоцтвом про смерть №12-17/250Брт/24 від 25 вересня 2024 року, зі змісту якого вбачається, що смерть потерпілого настала внаслідок колото-різаного пошкодження грудної клітини зліва; протоколом огляду місця події від 24 вересня 2024 року, протоколами допитів свідків; протоколом допиту підозрюваного від 25 вересня 2024 року.

Дії підозрюваного кваліфіковані за ч. 1 ст. 115 КК України. Це кримінальне правопорушення відноситься до особливо тяжких злочинів, оскільки за його вчинення передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 15 років. Ця обставина свідчить про те, що під впливом тяжкості покарання підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування. Крім того, свідки по вказаному кримінальному провадженню є знайомими та друзями ОСОБА_5 , тому не виключається ризик того, що, перебуваючи на волі, ОСОБА_5 може незаконно впливати на вказаних свідків з метою уникнення кримінальної відповідальності.

ОСОБА_5 відповідно до доказів зібраних стороною обвинувачення, у тому числі, протоколу допиту підозрюваного та свідків зловживає спиртними напоями, за місцем реєстрації не проживала, міцних соціальний зв`язків не має, у судовому засіданні повідомила, що донька та онуки перебувають за кордоном, не працевлаштована, тому не виключається ризик того, що, перебуваючи на волі, ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду.

Водночас суд не вважає, що існує ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, що ОСОБА_5 вчинить інше кримінальне правопорушення чи продовжить кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Аналіз наведених обставин переконливо свідчить про те, що менш суворий запобіжний захід, ніж тримання під вартою, об`єктивно не зможе запобігти ризикам переховування підозрюваної від органу досудового розслідування та здійснення нею незаконного впливу на свідків. Тримання ОСОБА_5 під вартою сприятиме забезпеченню кримінального судочинства. Досягнення цієї мети становить суспільний інтерес, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи підозрюваного.

З огляду на це слідчий суддя вважає, що відносно ОСОБА_5 належить продовжити дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб. У зв`язку з тим, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину, який спричинив загибель людини, суд, користуючись п. 2 ч. 4 ст. 183 КПК України не визначає розмір застави у кримінальному провадженні.

Керуючись п. 1, 2, 3 ч. 1 ст. 177, ст. 178, п. 2 ч. 4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора Борівського відділу Ізюмської окружної прокуратури Харківської області, у кримінальному провадженні №0001297 від 25.09.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , дата народження ІНФОРМАЦІЯ_3 , задовольнити.

Продовжити щодо підозрюваної ОСОБА_5 , дата народження ІНФОРМАЦІЯ_3 , народилася у с. Підвисоке, Борівського району, Харківської області, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах Державної установи "Харківський слідчий ізолятор", строком на 60 (шістдесят) днів без визначення розміру застави, тобто до 17 лютого 2025 року.

Строк дії ухвали закінчується 17 лютого 2025 року.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Клопотання підозрюваного щодо надання дозволу ОСОБА_5 на користування в умовах Державної установи «Харківський слідчий ізолятор» послугами з надання доступу до телефонного зв`язку за допомогою засобів ІР-телефонії з донькою, - задовольнити.

Надати ОСОБА_5 , дата народження ІНФОРМАЦІЯ_3 , дозвіл на користування в умовах ДУ «Харківський слідчий ізолятор» послугами з надання доступу до телефонного зв`язку за допомогою засобів ІР-телефонії з близькими особами: донькою ОСОБА_7 (телефон НОМЕР_1 ) .

Ухвала слідчого судді в частині продовження строку дії запобіжного заходу може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1