Справа 288/2495/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 грудня 2024 року . смт. Попільня

Попільнянський районний суд Житомирської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

з участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

прокурора- ОСОБА_3 ,

засудженого ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в селищі Попільня Житомирської області подання в.о. начальника Житомирського районного сектору № 5 філії Державної установи «Центр пробації» у Житомирській області про приведення судового рішення у відповідність до вимог закону,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Попільнянського районного суду Житомирської області перебуває подання в.о. начальника Житомирського районного сектору № 5 філії Державної установи «Центр пробації» у Житомирській області про приведення судового рішення у відповідність до вимог закону відносно засудженого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Згідно наданого подання, на обліку Житомирського PC №5 з 19.04.2023 перебуває засуджений ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Єрчики, Житомирської області, українця, громадянина України, зареєстрованого за адресою АДРЕСА_1 , наданий час проживаючого за адресою АДРЕСА_2 (проходить курс психо - соціальної корекції у тренінговому центрі для алко - наркозалежних ГО «РЕСТАРТ ЛАЙФ», українець, громадянин України, раніше не судимий.

Засуджений: 07.03.2023 Голосіївським районним судом м. Києва за ч. 4 ст. 185, ст.75 КК України до покарання у виді 5 років позбавлення волі з іспитовим строком 2 роки.

Вирок набрав законної сили - 07.04.2023 року.

Початок строку 07.03.2023 року. Кінець строку 07.03.2025 року.

09 серпня 2024 року набрав законної сили Закон України «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів» від 18.07.2024 року № 3886-ІХ, яким внесено зміни до Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Законом України від 18.07.2024 р. № 3886-ІХ «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів» підвищено поріг кримінальної відповідальності за крадіжки, шахрайства, привласнення чи розтрату чужого майна (ст. 185, 190, 191 КК України), чим скасовано кримінальну відповідальність за вчинення таких діянь, якщо вартість викраденого майна складає менше двох неоподаткованих мінімумів доходів громадян.

Відповідно до вироку Голосіївського районного суду м. Києва від 07.03.2023 року засуджений ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вчинив кримінальне правопорушення за ч.4 ст.185 КК України, чим завдав збитки:

- 27.09.2022 року на суму 1087 грн. 10 коп., що складає менше двох неоподаткованих мінімумів доходів громадян для працездатних осіб на момент вчинення засудженим кримінального правопорушення.

Представник Житомирського РС № 5 філії Державної установи «Центр пробації» в Житомирській області просить розглянути питання про приведення судового рішення щодо ОСОБА_4 у відповідність до вимог Закону України «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів» від 18.07.2024 року № 3886-ІХ.

Представник Житомирського РС № 5 філії Державної установи «Центр пробації» в Житомирській області в судове засідання не з`явилась, в поданні просила розгляд проводити без участі представника органу пробації.

Прокурор в судовому засіданні не заперечував щодо задоволення вищевказаного подання.

Засуджений ОСОБА_4 в судовому засіданні просив задовольнити подання.

Відповідно до частини 5 статті 539 КПК України, неприбуття в судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про місце та час розгляду клопотання (подання), не перешкоджає проведенню судового розгляду, крім випадків, коли їх участь визнана судом обов`язковою або особа повідомила про поважні причини неприбуття.

Суд, вислухавши думку прокурора, засудженого, дослідивши подання та матеріали особової справи, приходить до наступного висновку.

Судом встановлено, що вироком Голосіївського районного суду м. Києва від 07 березня 2023 року по справі № 752/1114/23, ОСОБА_4 визнано винуватим у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, і призначено йому покарання у виді позбавлення волі строком на 5 (п`ять) років.

На підставі ст. 75 КК України звільнено ОСОБА_4 від відбування призначеного покарання у виді позбавлення волі з випробуванням з іспитовим строком 2 (два) роки.

На підставі ч. ч. 1, 3 ст. 76 КК України покладено на ОСОБА_4 обов`язки: періодично з`являтися для реєстрації до уповноваженого органу з питань пробації, повідомляти уповноважений орган з питань пробації про зміну місця проживання, не виїжджати за межі України без погодження з уповноваженим органом з питань пробації.

09 серпня 2024 року набув чинності Закон України від 18 липня 2024 року № 3886-IX «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів» (далі Закон № 3886-IX), яким було внесено зміни до ст. 51 КУпАП (Дрібне викрадення чужого майна).

Положеннями ч.1 ст. 51 КУпАП (у редакції Закону № 3886-IX) передбачено відповідальність за дрібне викрадення чужого майна шляхом крадіжки, шахрайства, привласнення чи розтрати, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення не перевищує 0,5 неоподатковуваного мінімуму доходів громадян.

Частиною 2 статті 51 КУпАП (у редакції Закону № 3886-IX) установлено, що відповідальність за вчинення дій, передбачених ч.1 ст.51 КУпАП настає, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення становить від 0,5 до 2 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Отже, особа, яка вчинила дрібне викрадення чужого майна шляхом крадіжки, шахрайства, привласнення чи розтрати, підлягає адміністративній відповідальності у випадку, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення становить до 2 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

З огляду на зазначене аналіз указаних норм закону свідчить про те, що кримінальна відповідальність настає у випадку, якщо розмір такого майна перевищує розмір, установлений ст.51 КУпАП, а саме 2 неоподатковуваних мінімуми доходів громадян.

Згідно з ч.5 підрозд. 1 розд. ХХ ПК України, якщо норми інших законів містять посилання на неоподатковуваний мінімум доходів громадян, то для цілей їх застосування використовується сума в розмірі 17 грн, крім норм адміністративного та кримінального законодавства в частині кваліфікації адміністративних або кримінальних правопорушень, для яких сума неоподатковуваного мінімуму встановлюється на рівні податкової соціальної пільги, визначеної пп. 169.1.1 п. 169.1 ст. 169 розд. IV цього Кодексу для відповідного року, яка дорівнює 50 відсоткам розміру прожиткового мінімуму для працездатної особи (у розрахунку на місяць), установленого законом станом на 01 січня звітного податкового року.

З вироку Голосіївського районного суду м. Києва від 07 березня 2023 року засуджений ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , вчинив кримінальне правопорушення за ч.4 ст.185 КК України, а саме: 27 вересня 2022 року на суму 1087 гривень 10 копійок.

Згідно із Законом України «Про державний бюджет на 2022 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 01 січня 2022 року становив 2481 гривня 00 копійок.

Таким чином, з огляду на зміст положень КК України та Закону № 3886-IX, на момент вчинення засудженим кримінального правопорушення, розмір вартості викраденого майна, з якого настає кримінальна відповідальність за ст. 185 КК України, становила 2481 гривня 00 копійок.

Положеннями ч.1 ст.3 КК України встановлено, що законодавство України про кримінальну відповідальність становить КК України, який ґрунтується на Конституції України та загальновизнаних принципах і нормах міжнародного права. При цьому зміни до законодавства України про кримінальну відповідальність можуть вноситися виключно законами про внесення змін до цього Кодексу та/або до кримінального процесуального законодавства України, та/або до законодавства України про адміністративні правопорушення (ч.6 ст.3 КК України).

Відповідно до ст. 58 Конституції України закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи.

Зазначені норми Основного Закону України також знайшли своє відображення і в ч.1 ст.5 КК України, згідно з якою закон про кримінальну відповідальність, що скасовує кримінальну протиправність діяння, пом`якшує кримінальну відповідальність або іншим чином поліпшує становище особи, має зворотну дію у часі, тобто поширюється на осіб, які вчинили відповідні діяння до набрання таким законом чинності, у тому числі на осіб, які відбувають покарання або відбули покарання, але мають судимість.

Крім того, суд звертає увагу, що Об`єднана Палата Касаційного кримінального суду Верховного Суду в постанові від 07 жовтня 2024 року (справа № 278/1566/21, провадження № 51-2555кмо24) дійшла висновку, що Закон № 3886- IX, яким унесені зміни до ст.51 КУпАП, є законом про кримінальну відповідальність, що скасовує кримінальну протиправність у значенні ст.5 КК України для тих діянь, які до набрання цим Законом чинності вважалися кримінальним правопорушенням, однак після набрання ним чинності підпадають під ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого ст.51 КУпАП.

Зміни, внесені Законом № 3886- IX, мають зворотну дію в часі.

У ході з`ясування, чи перевищує вартість викраденого розмір, визначений ст.51 КУпАП, має братися до уваги розмір неоподатковуваного мінімуму доходів громадян, установлений на час вчинення правопорушення, з урахуванням положень п. 5 підрозд. 1 розд. ХХ та пп. 169.1.1 п. 169.1 ст. 169 розд. IV ПК України.

Питання, що виникають у кримінальних провадженнях у зв`язку з набуттям чинності Законом № 3886- IX, вирішуються судами за правилами, передбаченими для випадків, коли втратив чинність закон, яким установлювалася кримінальна протиправність діяння.

Відповідно до ч.2 ст.74 КК України особа, засуджена за діяння, караність якого законом усунена, підлягає негайному звільненню від призначеного судом покарання.

Підсумовуючи наведене, з урахуванням приписів частини другої статті 74 КК України, висновків Об`єднаної Палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду, з огляду на передбачений статтею 5 КК України принцип зворотної дії закону в часі, суд приходить до висновку про те, що ОСОБА_4 має бути звільненим від відбування покарання у зв`язку із скасуванням кримінальної протиправності вчиненого діяння.

За таких обставин суд приходить до висновку, що подання підлягає задоволенню.

Керуючись статтею 74 КК України; статтями 537, 539 КПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Подання в.о. начальника Житомирського районного сектору № 5 філії Державної установи «Центр пробації» у Житомирській області про приведення судового рішення у відповідність до вимог закону - задовольнити.

Привести вирок Голосіївського районного суду м. Києва від 07 березня 2023 року по справі № 752/1114/23 за ч. 4 ст. 185 КК України, відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у відповідність до Закону України «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів» від 18.07.2024 № 3886-ІХ.

Звільнити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 від відбування покарання, призначеного вироком Голосіївського районного суду м. Києва від 07 березня 2023 року за ч. 4 ст. 185 КК України, у зв`язку із скасуванням кримінальної протиправності вчиненого діяння на підставі ч. 2 ст.74 КК України.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку апеляційного оскарження, встановленого КПК України, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Житомирського апеляційного суду через Попільнянський районний суд Житомирської області протягом семи днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу суду було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Суддя Попільнянського

районного суду ОСОБА_1