Провадження № 1-кс/761/9115/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 квітня 2025 року місто Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Києва судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

підозрюваної ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду клопотання прокурора Київської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_3 ,

про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в певний період доби відносно

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, українки, уродженки Київської області, Києво-Святошинського району, село Тарасівка, незаміжньої, офіційно не працевлаштованої, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимої,

підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27 ч. 3 ст. 368 КК України, у кримінальному провадженні, внесеному 18.10.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0000108,

установив:

01.04.2025 до Шевченківського районного міста Києва звернувся прокурор Київської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_3 з клопотанням про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в певний період доби відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27 ч. 3 ст. 368 КК України, у кримінальному провадженні, внесеному 18.10.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0000108.

В обґрунтування поданого клопотання прокурор ОСОБА_3 зазначив про таке.

Слідчими слідчого управління Головного управління Національної поліції

у місті Києві за процесуального керівництва Київської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000108 від 18.10.2024, за підозрою ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27 ч. 3 ст. 368 КК України.

За версією органу досудового розслідування, ОСОБА_6 підозрюється у пособництві в одержанні службовою особою, яка займає відповідальне становище, неправомірної вигоди, за вчинення такою службовою особою в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду будь-якої дії з використанням наданого їй службового становища, вчинене повторно тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27 ч. 3 ст. 368 КК України.

Так, 07.02.2025 ОСОБА_6 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

07.02.2025 ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27 ч. 3 ст. 368 КК України.

Надалі ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 08.02.2025 щодо підозрюваної ОСОБА_6 застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в певний період доби, за виключенням випадків необхідності прибуття до укриття чи бомбосховища, обумовленого сиреною та/або повідомленням «Повітряна тривога», строком до 07.04.2025 включно, із покладенням на підозрювану ОСОБА_6 обов`язків передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Постановою керівника Київської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_8 від 01.04.2025 строк досудового розслідування у цьому кримінальному провадженні продовжено до трьох місяців.

Підставою для звернення до слідчого судді з клопотанням про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, слугувала наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27 ч. 3 ст. 368 КК України, та наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, які продовжують існувати.

Згідно протоколу автоматичного визначення слідчого судді від 01.04.2025 для розгляду клопотання визначено слідчого суддю ОСОБА_1 .

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 клопотання підтримав з підстав викладених в ньому, просив його задовольнити.

Захисник ОСОБА_4 заперечував у задоволенні клопотання. Вважає, що кваліфікація не вірна, ризики не доведені. На його думку, запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання буде достатнім.

Захисник ОСОБА_5 підтримав колегу, звернув увагу слідчого судді на характеризуючі дані підзахисної.

Підозрювана ОСОБА_6 підтримала своїх захисників.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали кримінального провадження, заслухавши думку прокурора, підозрюваної та її захисників, слідчий суддя приходить до такого висновку.

З матеріалів клопотання вбачається, що слідчими слідчого управління Головного управління Національної поліції у місті Києві за процесуального керівництва Київської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000108 від 18.10.2024, за підозрою ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27 ч. 3 ст. 368 КК України.

Так, 07.02.2025 ОСОБА_6 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

07.02.2025 ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

Надалі ухвалою Шевченківського районного суду міста Києва від 08.02.2025 щодо підозрюваної ОСОБА_6 застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в певний період доби, за виключенням випадків необхідності прибуття до укриття чи бомбосховища, обумовленого сиреною та/або повідомленням «Повітряна тривога», строком до 07.04.2025 включно, із покладенням на підозрювану ОСОБА_6 обов`язків передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Постановою керівника Київської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_8 від 01.04.2025 строк досудового розслідування у цьому кримінальному провадженні продовжено до трьох місяців.

За приписами ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно зі ст. 7 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на засадах, в тому числі, верховенства права, згідно якої людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави, законності, згідно якої під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства, а також забезпечення права на свободу та особисту недоторканність, згідно якої ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 3 ст. 132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: (1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; (2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; (3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

Згідно до ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Ухвала про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передається для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного, обвинуваченого. Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчому або суду, якщо запобіжний захід застосовано під час судового провадження. Працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю. Строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців. По закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим.

Не вдаючись до детального аналізу, оцінки дій, винуватості особи та не порушуючи презумпції невинуватості на цій стадії кримінального провадження, слідчий суддя повинен пересвідчитись, що повідомлена підозра є обґрунтованою, тобто такою, що передбачає наявність достатніх даних, які б могли переконати об`єктивного та стороннього спостерігача у тому, що особа могла вчинити правопорушення у якому її підозрюють.

З урахуванням письмових доказів, що додані до клопотання та досліджені в судовому засіданні, здійснюючи їх оцінку за своїм внутрішнім переконанням, слідчий суддя, приходить до висновку, що повідомлена ОСОБА_6 підозра не може вважатись не обґрунтованою, а докази, надані органом досудового розслідування, є, на цей час, досить вагомими, щоб свідчити про причетність останньої до кримінального правопорушення, що їй інкримінується.

Разом із цим, слід зауважити, що на цьому етапі провадження слідчий суддя не має процесуальних повноважень вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення.

Слідчий суддя оцінює наявність ризику можливості переховування підозрюваної, як цілком ймовірний, з огляду на додані до клопотання прокурора матеріали, при цьому, враховуючи, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, з конфіскацією майна..

Слід зазначити, що КПК України не вимагає доказів того, що підозрювана обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що вона має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Оцінюючи можливість впливу на свідків, слідчий суддя виходить із передбаченої КПК України процедури отримання, зокрема свідчень від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме: спочатку на стадії досудового розслідування свідчення отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на свідченнях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК України).

За таких обставин, ризик впливу існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом свідчень від свідків та дослідження їх судом.

З огляду на зазначене, слідчий суддя приходить до висновку про наявність достатніх підстав для продовження запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в певний період доби.

Продовжуючи запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, слідчий суддя враховує конкретні обставини кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_6 , тяжкість покарання, яке загрожує останній у разі визнання її винуватою у вчиненні інкримінованого злочину, дані про особу підозрюваної, яка має на утриманні дитину, мати похилого віку, постійне місце проживання, відсутність судимостей, та інші обставини, передбачені ст. 178 КПК України.

Також слідчий суддя вважає за потрібне покласти на підозрювану обов`язки, визначені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме: прибувати до слідчого, прокурора та суду за викликом; повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання та засобів зв`язку; утримуватись від спілкування зі свідками у цьому кримінальному провадженні; продовжити зберігання свого паспорту (паспортів) для виїзду за кордон, інших документів, що дають право на в`їзд та виїзд з України у відповідного органу державної влади.

Разом з тим, слідчий суддя вважає за необхідне зробити застереження щодо випадків, коли підозрювана може залишати місце свого проживання, а саме: у випадку необхідності отримання невідкладної медичної допомоги та прибуття до укриття чи бомбосховища обумовленого сиреною та/або повідомленням «Повітряна тривога».

Слід зазначити, що разі невиконання обов`язків до підозрюваної може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід та накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Також слід роз`яснити підозрюваній, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися у житлі, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього обов`язків.

Керуючись статтями 2, 7, 8, 177, 178, 180, 193, 194, 196, 372, 376, 532 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя

постановив:

Клопотання прокурора Київської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_3 про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в певний період доби - задовольнити частково.

Продовжити строк дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту підозрюваної ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заборонивши їй залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_2 в період часу з 24 години 00 хвилин по 05 годину 00 хвилин, за виключенням випадків необхідності отримання невідкладної медичної допомоги та прибуття до укриття чи бомбосховища обумовленого сиреною та/або повідомленням «Повітряна тривога».

Строк дії ухвали про продовження запобіжного заходу підозрюваної ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вигляді домашнього арешту визначити до 07 травня 2025 року.

На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України, покласти на підозрювану ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такі обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора та суду за викликом;

- повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання та засобів зв`язку;

- утримуватись від спілкування зі свідками у цьому кримінальному провадженні;

- продовжити зберігання свого паспорту (паспортів) для виїзду за кордон, інших документів, що дають право на в`їзд та виїзд з України у відповідного органу державної влади.

Ухвалу передати для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваної ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого у кримінальному провадженні.

У разі невиконання обов`язків до підозрювану може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід та накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

На ухвалу прокурором, підозрюваною, її захисниками протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_9