справа № 361/412/25
провадження № 1-кс/361/32/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11.01.2025 м. Бровари

Броварський міськрайонний суд Київської області у складі:

слідчого судді ОСОБА_1

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

з участю:

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

свідка ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого СВ Броварського РУ ГУ НП в Київській області ОСОБА_8 , погоджене прокурором Броварської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні внесеному до ЄРДР за №0000061 від 10 січня 2025 року, відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 185 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

11.01.2025 до слідчого судді зайшло клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , яке обґрунтовано наступним.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 10.01.2025, не пізніше 11 год. 26 хв., більш точного часу в ході досудового розслідування не встановлено, ОСОБА_5 , перебував неподалік домоволодіння АДРЕСА_1 та у останнього виник злочинний умисел спрямований на таємне викрадення чужого майна для власного збагачення з вище зазначеного домоволодіння власником якого є ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

В подальшому, не пізніше 11 год. 26 хв., більш точного часу в ході досудового розслідування не встановлено, ОСОБА_5 , реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна, з корисливих мотивів, з метою незаконного збагачення за рахунок чужого майна, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій та передбачаючи їх негативні наслідки, діючи в умовах воєнного стану, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2402-ІХ, який неодноразово продовжувався та діє на всій території України до цього часу, впевнившись, що за його діями ніхто не спостерігає, переліз через паркан до вищевказаного господарства, де шляхом пошкодження вікна, а саме розбиття скла віконної рами, на першому поверсі, проник до приміщення будинку, де піднявшись на другий поверх, узяв зі столу грошові кошти у сумі 26 000 грн., купюрами номіналом 500 грн. та 1000 грн., після чого піднявся на третій поверх будинку, де у тумбочці узяв грошові кошти у сумі 700 євро купюрами номіналом 100 євро з метою їх подальшого викрадення.

Однак, ОСОБА_5 не зміг довести вказаний злочин до кінця та розпорядитися викраденими грошовими коштами на власний розсуд, з причин, які не залежали від його волі, оскільки був виявлений ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . Після чого, ОСОБА_5 , зрозумівши, що його злочинні дії було викрито намагався позбутися грошових коштів шляхом їх викидання з вікна третього поверху будинку.

Своїми умисними діями ОСОБА_5 намагався завдати майнової шкоди ОСОБА_9 на загальну суму 26 000 грн., та 700 євро.

Таким чином, ОСОБА_5 , підозрюється у закінченому замаху на таємне викрадення чужого майна (крадіжка), поєднаного з проникненням у житло, вчиненому в умовах воєнного стану, тобто у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 185 КК України.

У вчиненні даного кримінальних правопорушень обґрунтовано підозрюється:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , уродженець смт. Талалаївка, Талалаївського району Чернігівської області, громадянин України, українець, із середньою-спеціальною освітою, офіційно не працюючий, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , та проживає за адресою: АДРЕСА_3 , не одружений, який на утриманні малолітніх дітей не має, не інвалід, не депутат, раніше не судимий.

10.01.2025 ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

10.01.2024 ОСОБА_5 , повідомлено про підозру, у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 185 КК України.

Оскільки під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, прокурор просить суд задовольнити клопотання та обрати ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, із визначенням альтернативи у вигляді застави у розмірі 240 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що зумовлено виконанням передбаченого ст. 2 КПК України завданням кримінального провадження, для виконання якого орган досудового розслідування звертається із клопотанням.

В судовому засіданні прокурор підтримала подане клопотання з підстав викладених у ньому. Наголошувала про наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України. Прохала визначити заставу у розмірі 240 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Підозрюваний в судовому засіданні фактично не заперечував проти задоволення клопотання, пояснив суду, що він є учасником бойових дій, має психічний розлад, третю групу інвалідності, перебував на обліку у лікаря психіатра.

Захисник в судовому засіданні заперечувала проти задоволення клопотання, підтримала позицію підозрюваного, прохала обрати запобіжний захід у виді особистого зобов`язання, якщо суд прийде до іншої думки, то застосувати нічний домашній арешт, оскільки підозрюваному необхідне лікування.

Свідок ОСОБА_7 в судовому засіданні пояснила, що її син ОСОБА_5 звільнився з військової служби після того, як у нього почалися психічні розлади. У 2023 році за рішенням ВЛК син був комісований, йому була встановлена 3 група інвалідності, перебував на обліку у лікаря психіатра в м. Талалаївка, її попереджали про те, що може бути загострення, його необхідно помістити у спеціалізований медичний заклад, вона планує помістити його в лікувальний заклад, син надає на це згоду. Він отримує військову пенсію, кошти у нього є, матеріально забезпечений, чому він вчинив кримінальне правопорушення вона не може пояснити.

Слідчий суддя вислухавши пояснення учасників розгляду клопотання, перевіривши матеріали клопотання, дійшов наступного висновку.

Згідно з вимогами п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практикою Європейського суду з прав людини обмеження права на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч. 5 ст. 176 цього Кодексу.

Частиною 2 ст. 183 КПК України визначено, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Відповідно до практики Європейського суду «розумна підозра» у вчиненні кримінального злочину», про яку йдеться у підпункті «с» п. 1 ст. 5 Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин. Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод вимагає, щоб будь-який захід, яким людина позбавляється волі, відповідав меті ст. 5, а саме захисту особи від свавілля.

У п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» визначено, що термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series А, № 182).

При цьому, обґрунтована підозра вимагає тільки наявності певних об`єктивних відомостей, які дають підстави для переконання в тому, що особа вірогідно вчинила злочин. За визначенням Європейського суду, «у п-п. «с» п. 1 ст. 5 йдеться про розумну підозру, а не про щиру або сумлінну (bona fide) підозру».

У справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» (1994) Суд визначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтованого обвинувального вироку чи просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Вирішуючи дане клопотання слідчий суддя враховує також вагомість наявних доказів, які містяться у матеріалах клопотання:

-Протоколом прийняття заяви від ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 про вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 185 КК України;

-Протоколом огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 ;

-Протоколом огляду грошових коштів від 10.01.2025;

-Протоколом допиту потерпілої ОСОБА_9 ;

-Протоколом допиту свідка ОСОБА_11 ;

-Протоколом пред`явлення особи для впізнання за участю свідка ОСОБА_11 , який під час пред`явлення для впізнання впізнав ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1

-Протоколом допиту свідка ОСОБА_12 ;

-Протоколом пред`явлення особи для впізнання за участю свідка ОСОБА_12 , яка під час пред`явлення для впізнання впізнала ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1

-Протоколом допиту свідка ОСОБА_13 ;

-Протоколом пред`явлення особи для впізнання за участю свідка ОСОБА_13 , який під час пред`явлення для впізнання впізнав ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1

-Протоколом допиту свідка ОСОБА_10 ;

-Протоколом пред`явлення особи для впізнання за участю свідка ОСОБА_10 , який під час пред`явлення для впізнання впізнав ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1

-Протоколом допиту свідка ОСОБА_14 ;

-Протоколом пред`явлення особи для впізнання за участю свідка ОСОБА_14 , який під час пред`явлення для впізнання впізнав ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1

-Протоколом затримання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 в порядку ст. 208 КПК України.

-Повідомленням про підозру ОСОБА_5 , у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 185 КК України.

Разом з тим слідчий суддя на цьому етапі досудового розслідування не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Тому, на підставі оцінки сукупності отриманих доказів, слідчим суддею визначено, що причетність ОСОБА_5 до вчинення інкримінованого кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього обмежувального заходу.

Відтак, слідчий суддя дійшов висновку, що вказані прокурором ризики існують, оскільки відсутність належного та ефективного заходу забезпечення кримінального провадження та забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного може негативно відобразитися на результатах досудового розслідування.

Згідно п.36 рішення у справі «Москаленко проти України» від 20.05.2010 (заява №37466/04) Європейський суд з прав людини зазначив, що суворість покарання, яке може бути призначено, є належним елементом при оцінці ризику переховування від суду чи скоєння іншого злочину. Суд визнає, що, враховуючи серйозність висунутих щодо заявника обвинувачень, державні органи могли виправдано вважати, що такий ризик існує. Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (п.58 рішення від 04 жовтня 2005 року у справі «Бекчиєв проти Молдови, заява №9190/03).

При цьому слідчий суддя, бере до уваги, що підозрюваний ОСОБА_5 , який не має постійного джерела заробітку, ніде не працює, не має постійного місця проживання, без застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою може вчиняти інші кримінальні правопорушення, впливати на потерпілого, свідків, ухилятися від суду.

Обвинувачений та його захисник просили застосувати обвинуваченому більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою, покликаючись на відсутність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Разом з цим, суду не надано жодних доказів стосовно наявності можливості забезпечення виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків.

За відсутності достатніх гарантій належного виконання процесуальних обов`язків обвинуваченим, у разі зміни запобіжного заходу, інші запобіжні заходи можуть не запобігти ризикам, передбаченим ч.1 ст.177 КПК України.

Отже, враховуючи вищенаведене, вважаю, що в судовому засіданні поза розумним сумнівом доведено відсутність можливості застосування більш м`якого запобіжного заходу, тому клопотання слід задовільнити та застосувати до ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб.

Крім того, за змістом ч.3 ст.183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених ч.4 цієї статті. В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених ст.194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави.

Відповідно до ч.1 ст.182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому КМУ, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків.

Згідно з ч.4 ст.182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього. Відповідно до п.2 ч.5 ст.182 КПК України, щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Визначаючи розмір застави, суд виходить з вимог ст. 178, 182 КПК України. Слідчий суддя, співставивши існуючі у справі ризики, характер кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , його наслідки, а також реальну можливість забезпечити цим запобіжним заходом впевненість у тому, що підозрюваний не буде порушувати покладені на нього процесуальні обов`язки, та з урахуванням ст. 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2024 рік» щодо розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який з 01.01.2025 складає 3028,00 гривень, вважає за необхідне визначити заставу у вигляді 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 182, 183, 194 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора задовольнити частково.

Обрати підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , (уродженцю смт. Талалаївка, Прилуцький район, Чернігівської області, громадянин України, українець, із середньо-спеціальною освітою, офіційно не працюючого, зареєстрованого і проживаючого за адресою, АДРЕСА_2 , не одружений, на утриманні малолітніх дітей не має, інвалід 3ї групи, учасник бойових дій, не депутат, раніше не судимий) запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 30 (тридцять) діб, тобто до 10.02.2025, та утримувати його в Державній установі «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України.

Одночасно визначити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , розмір застави для забезпечення виконання обов`язків, у розмірі 20 (двадцяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 60 560,00 (шістдесят тисяч п`ятсот шістдесят) гривень.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.

В разі внесення застави уповноваженій службовій особі місця ув`язнення необхідно негайно звільнити ОСОБА_5 з-під варти та повідомити про це слідчого, прокурора та слідчого суддю, або суд.

З моменту звільнення ОСОБА_5 з-під варти у зв`язку з внесенням застави він буде вважатися таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі внесення застави покласти на підозрюваного обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду;

- не відлучатися з населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора, суду;

- повідомляти слідчого, прокурора, суд про зміну місця проживання (перебування), роботи.

Роз`яснити, що з моменту звільнення ОСОБА_5 з-під варти внаслідок внесення застави, він зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави, а у разі їх невиконання внесені у якості застави кошти звертаються в дохід держави.

Контроль за виконанням ухвали покласти на групу прокурорів Броварської окружної прокуратури Київської області.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Копію ухвали вручити учасникам судового провадження та направити ДУ «Київський слідчий ізолятор».

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Броварський міськрайонний суд Київської області протягом 5 (п`яти) днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1