Справа № 947/6405/25
Провадження № 1-кс/947/2742/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21.02.2025 року м.Одеса

Слідчий суддя Київського районного суду міста Одеси ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні в м.Одесі клопотання прокурора відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні за №0000185 від 15.02.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до клопотання, 15.02.2025, приблизно о 09:45 год., на ділянці вул. Миколаївська дорога, розташованій біля будинку №315, в Пересипському районі м. Одеси, відбувся виїзд за межі проїзної частини та наїзд на нерухому перешкоду (дерево) автомобіля «ВАЗ 21703», реєстраційний номер НОМЕР_1 , під керуванням водія ОСОБА_4 , внаслідок чого пасажирам даного автомобіля ОСОБА_5 та ОСОБА_6 спричинені тілесні ушкодження, від яких остання померла на місці події.

15.02.2025 відділом СУ ГУНП в Одеській області внесені відомості про вказану дорожньо-транспортну пригоду до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000185, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

15.02.2025 слідчим проведено огляд місця дорожньо-транспортної пригоди, під час якого оглянуто автомобіль «ВАЗ 21703», реєстраційний номер НОМЕР_1 , на якому виявлені та зафіксовані механічні пошкодження аварійного характеру, розташовані в правій бічній частині кузову. Під час огляду місця дорожньо-транспортної пригоди від 15.02.2025 вилучено автомобіль «ВАЗ 21703», реєстраційний номер НОМЕР_1 , який спрямовано на майданчик тимчасового зберігання транспортних засобів, розташований за адресою: Одеська область, Одеський район, с. Міжлиманське, вул. Квіткова, 36.

15.02.2025 автомобіль «ВАЗ 21703», реєстраційний номер НОМЕР_1 , визнано речовим доказом у кримінальному провадженні №0000185 від 15.02.2025.

Процесуальний керівник звертається з клопотанням про арешт майна з метою збереження речових доказів в рамках кримінального провадження.

Прокурор надав до суду заяву в якій клопотання підтримав, у зв`язку із значною службовою зайнятістю просив розглянути у його відсутності.

Захисник підозрюваного ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_7 , надав заяву про розгляд клопотання у його відсутності, в якій зазначив, що заперечує проти накладення арешту на вилучений автомобіль, просив відмовити у задоволенні клопотання.

Згідно ч.1 ст.172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

З урахуванням вищевикладеного та з метою дотримання процесуальних строків розгляду такого роду клопотань, вважаю за можливе розглянути останнє у відсутності власника майна та його захисника.

Вивчивши клопотання та матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання, вважаю, що останнє підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до п.п.1, 2 ст.131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Заходом забезпечення кримінального провадження є, зокрема, арешт майна.

Згідно з ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи.

У відповідності до ч.2 ст.170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно матеріалів, наданих з клопотанням, 15.02.2025 року постановою слідчого вилучене під час проведення огляду майно визнано речовими доказами у кримінальному провадженні №0000185 від 15.02.2025.

В судовому засіданні встановлено, що вилучене в ході огляду місця події майно відповідає критеріям ч.1 ст.98 КПК України, оскільки вилучене майно могло зберегти на собі сліди вчинення зазначеного у клопотанні кримінального правопорушення, що в свою чергу свідчить про наявність необхідності в забезпеченні збереження вилученого майна.

Звертаючись до суду із клопотанням про накладення арешту на майно, прокурором була зазначена підстава, передбачена п.1 ч.2 ст.170 КПК України, а саме необхідність збереження доказу, недопущення його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження, а також з метою встановлення істини по кримінальному провадженню та з`ясування причин дорожньо-транспортної пригоди, оскільки потрібне детальне дослідження автомобіля марки «ВАЗ 21703», реєстраційний номер НОМЕР_1 , за участі спеціалістів в галузі автотехніки та транспортної трасології.

Надання можливості здійснювати користування транспортним засобом може призвести до його пошкодження або знищення, що унеможливить його використання під час досудового розслідування.

На підставі викладеного, слідчий суддя приходить до переконання про наявність правових підстав для застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна, оскільки існує необхідність в забезпечення збереження речових доказів. В свою чергу не накладення арешту на тимчасово вилучене майно може призвести до його знищення, приховання, що в свою чергу призведе до втрати доказів в рамках кримінального провадження та суттєво ускладнить процес встановлення істини у кримінальному провадженні.

Таким чином, враховуючи наявність вищенаведених правових підстав для вирішення питання про накладення арешту на вилучене майно, слідчий суддя приходить до переконання, що клопотання прокурора підлягає задоволенню, й, відповідно захід забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна підлягає застосуванню.

Крім того, слідчий суддя вважає, що на даній стадії кримінального провадження існують достатні підстави для накладення арешту на зазначене майно, які виправдовують таке втручання у право власності та є співрозмірним із завданнями кримінального провадження.

Керуючись ст.ст.170, 171, 172, 173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні за №0000185 від 15.02.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286 КК України задовольнити.

Накласти арешт на автомобіль «ВАЗ 21703», реєстраційний номер НОМЕР_1 , який, відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 , виданого 01.10.2024 ТСЦ 5142, належить ОСОБА_8

шляхом позбавлення права на відчуження, розпорядження і користування вказаним транспортним засобом власником та іншими особами.

Виконання ухвали покласти на прокурора відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 .

Згідно зі ст.175 КПК України ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Роз`яснити, що відповідно до ч.1 ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти діб з дня її проголошення до Одеського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1