Справа № 451/1780/24
Провадження № 1-кс/451/157/24
УХВАЛА

про арешт майна

23 грудня 2024 року місто Радехів

Слідчий суддя Радехівського районного суду Львівської області ОСОБА_1 ,із участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання начальника СВ відділення поліції №1 Шептицького РВП ГУ Національної поліції у Львівській області майора поліції ОСОБА_3 , погодженого з прокурором Радехівського відділу Шептицького окружної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за реєстраційним № 0000141 від 12.12.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 276 КК України,

установила:

в обґрунтування поданого клопотання начальник СВ покликається на те, зокрема, що 11.12.2024 приблизно о 22:32 год на 14 км, пікет № 7, залізничної колії станції Добротвір, що в с. Кошаковські, Шептицького району, Львівської області, відбулася залізнично-транспортна пригода (наїзд на пішохода) за участю пішохода ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та приміського поїзда № 6056 сполученням «Львів - Сокаль» у складі локомотива НОМЕР_1 та трьох вагонів, під керуванням машиніста ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . В результаті пригоди пішохід ОСОБА_5 загинув на місці події.

12.12.2024 по даному факту зареєстровано кримінальне провадження № 0000141 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 276 КК України.

19.12.2024 в приміщенні Шептицького міського моргу було вилучено одяг і взуття трупа ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: сині джинсові штани, чорний ремінь, світло-сіру футболку, чорний гольф, чорні підштанники (термобілизну), чорну куртку з капюшоном, труси, пару шкарпеток, пару кросівок чорного кольору з білою підошвою.

Встановлено, що вказані одяг та взуття знаходились у власності загиблого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що зареєстрований за адресою: Львівська область, Шептицький район, село Стаївка. Оскільки вищезазначені вилучені речі зберегли сліди злочину та вони самі є речовими доказами, і в подальшому будуть залучені для проведення судових експертиз, необхідно забезпечити зберігання даних речових доказів шляхом накладання арешту на них. Без надання експертам для огляду вказаних речей, останні будуть позбавлені можливості встановити важливі у кримінальному провадженні обставини.

Начальник та прокурор у судове засідання не прибули. Подали на розгляд суду заяви про розгляд справи у їх відсутності, клопотання про арешт майна підтримують (а. с.10,11).

У зв`язку з неявкою у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, відповідно до вимог частини 4 статті 107 КПК України, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснюється.

Суд, вивчивши викладені у клопотанні аргументи та додані до нього матеріали, доходить такого висновку.

Дослідженими у судовому засіданні фактичними обставинами встановлено, що відомості за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 3 статті 276 КК України, внесені до ЄРДР за реєстраційним №0000141 від 12.12.2024(а.с.3). Згідно протоколу огляду місця події, місцем проведення огляду являється приміщення Шептицького міського моргу, в якому виявлено одяг трупа ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: сині джинсові штани, чорний ремінь, світло-сіру футболку, чорний гольф, чорні підштанники (термобілизну), чорну куртку з капюшоном, труси, пару шкарпеток, пару кросівок чорного кольору з білою підошвою (а.с.5-7). Відповідно до постанови про визнання предметів речовими доказами від 19.12.2024 вилучене майно (одяг та взуття ОСОБА_5 , а саме: сині джинсові штани, чорний ремінь, світло-сіру футболку, чорний гольф, чорні підштанники (термобілизну), чорну куртку з капюшоном, труси, пару шкарпеток, пару кросівок чорного кольору з білою підошвою) визнано в якості речового доказу та зберігається в камері схову Шептицького РВП ГУНП У Львівській області(а.с.8).

Вирішуючи питання підставності накладення арешту на майно слідчий суддя зважає на вимоги статей 98 та 170 КПК України, які визначають поняття доказів, встановлюють підстави та порядок накладення арешту на майно.

Згідно частиною 1 статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно пунктом 1 частини 2 статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до частини 3 статті 170 КПК України у випадку, передбаченому пункту 1 частини 2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

З системного аналізу даних норм КПК України слідує, що арешт може бути накладено виключно на майно, щодо якого особа наділена правом на відчуження, розпорядження та/або користування.

Слідчий суддя враховує, що начальником належним чином обґрунтована правова підстава для арешту майна, оскільки це майно може бути використане як докази у кримінальному провадженні, матеріали клопотання свідчать про наявну обґрунтовану підозру у вчиненні суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність. Клопотання про арешт майна подано у визначений КПК України строк.

З огляду на викладене та зважаючи на те, що арешт зазначеного в клопотанні майна є необхідним для досягнення його завдання та мети застосування, а також з метою збереження цього майна, яке, у визначеному законом порядку, визнано речовими доказами, тому в частині накладення арешту на це майно клопотання є підставним та обґрунтованим.

Водночас, суд зазначає, що вимога сторони обвинувачення, викладена у прохальній частині клопотання про заборону відчуження, розпорядження та користування майном (одягом та взуттям ОСОБА_5 , а саме: сині джинсові штани, чорний ремінь, світло-сіру футболку, чорний гольф, чорні підштанники (термобілизну), чорну куртку з капюшоном, труси, пару шкарпеток, пару кросівок чорного кольору з білою підошвою), не ґрунтується на вимогах КПК України, оскільки така вимога охоплюється змістом поняття арешту, передбаченого частиною 1 статті 170 КПК України, згідно з яким арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення. Відтак, така вимога задоволенню не підлягає.

Керуючись статтями 98, 170, 172, 173, 372 КПК України, слідчий суддя Радехівського районного суду Львівської області, -

постановила:

клопотання начальника СВ відділення поліції №1 Шептицького РВП ГУ Національної поліції у Львівській області майора поліції ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за реєстраційним №0000141 від 12.12.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 276 КК України задовольнити частково.

Накласти арешт на тимчасово вилучені 19.12.2024 в ході огляду місця події одяг та взуття ОСОБА_5 , а саме: сині джинсові штани, чорний ремінь, світло-сіру футболку, чорний гольф, чорні підштанники (термобілизну), чорну куртку з капюшоном, труси, пару шкарпеток, пару кросівок чорного кольору з білою підошвою.

У порядку вимог статті 175 КПК України ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню стороною кримінального провадження.

Копію ухвали негайно вручити (надіслати) начальнику СВ відділення поліції №1 Шептицького РВП ГУ Національної поліції у Львівській області та особі, щодо майна якої вирішено питання про арешт.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Слідчий суддяОСОБА_7