справа № 439/70/25
провадження №1-кс/439/34/25
У Х В А Л А

27 січня 2025 року м. Броди

Слідчий суддя Бродівського районного суду Львівської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , розглянувши клопотання старшого слідчого СВ Відділення поліції № 1 Золочівського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області ОСОБА_5 про обрання запобіжного заходу у виді домашнього арешту на певний період доби у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000002 від 02 січня 2025 року відносно підозрюваного:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Броди, Бродівського району, Львівської області, українця, громадянина України, з середньою освітою, не одруженого, не працюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою АДРЕСА_1 раніше неодноразово судимого, востаннє 28.09.2021 вироком Бродівського районного суду Львівської області до покарання у виді позбавлення волій строком на 3 років 7 місяців, покарання не відбув у повному обсязі, судимість не знята та не погашена,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченогоч. 4 ст. 185 КК України,

в с т а н о в и в:

Старший слідчийСВ Відділення поліції № 1 Золочівського РВП ГУНП у Львівській області ОСОБА_5 , звернувся до слідчого судді Бродівського районного суду Львівської області з клопотанням, погодженим із прокурором Бродівського відділу Золочівської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту щодо підозрюваного - ОСОБА_4 .

У клопотанні зазначено, що СВ Відділення поліції № 1 Золочівського РВП ГУНП у Львівській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000002 від 02.01.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що у період дії встановленого в Україні воєнного стану, усвідомлюючи вищевказані обставини, ОСОБА_4 , будучи судимим за вчинення крадіжки, 03.12.2024 року, приблизно о 00 годин 12 хвилин, перебуваючи на першому поверсі у під`їзді багатоквартирного будинку за адресою: АДРЕСА_2 виявив чужий двоколісний велосипед, марки «CUBE 260», який знаходився біля сходів на першому поверсі вказаного житлового будинку та належить ОСОБА_6 , після чого, керуючись корисливим мотивом вирішив викрасти вказаний велосипед.

Реалізуючи свій протиправний намір, керуючись корисливим мотивом та переслідуючи мету особистого збагачення за рахунок чужого майна, розуміючи суспільну небезпеку своїх дій ОСОБА_4 03.12.2024, приблизно о 00 годи.12 хв., скориставшись тим, що за його діями ніхто не спостерігає, діючи повторно, таємно з під`їзду житлового будинку, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 , викрав велосипед марки «CUBE 260», білого кольору, належний ОСОБА_6 , вивівши його з даного під`їзду та поїхавши ним від місця вчинення злочину, чим спричинив потерпілій ОСОБА_6 матеріальну шкоду на суму 9033,33 гривень.

Слідчий зазначає, що докази, які дають підстави обґрунтовано підозрювати ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України є: протокол допиту потерпілої ОСОБА_6 з якого вбачається, що в ніч на 03 грудня 2024 року з під`їзду житлового будинку за адресою АДРЕСА_3 викрали її велосипед; протокол огляду місця події з якого вбачається, що ОСОБА_4 добровільно видав викрадений ним велосипед; висновком товарознавчої експертизи велосипеда.

При оцінці обставин, передбачених ст. 178 КПК України, слідчий дійшов висновків, що наявні докази вчинення підозрюваним кримінального правопорушення є вагомими та допустимими, отриманими у встановленому КПК України порядку.

Слідчий зазначає, що під час досудового розслідування встановлено ризики, передбачені п.1, 5 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме: п.1 - переховуватись від органів досудового розслідування та суду; п.5 - вчиняти інші кримінальні правопорушення.

З урахуванням викладених ризиків та особи підозрюваного, обставин вчинення та суспільної небезпеки кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , застосування щодо нього інших більш м`яких запобіжних заходів не в змозі запобігти вищевказаним ризикам та забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Прокурор ОСОБА_3 ,. у судовому засіданні клопотання підтримав, в обґрунтування пояснив, що метою застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту є запобігання спробам підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та суду, та запобігти вчиненню інших кримінальних правопорушень. За наведених обставин, застосування іншого, більш м`якого запобіжного заходу не може запобігти вказаним ризикам.

Підозрюваний ОСОБА_4 у судовому засіданні жодних заперечень щодо клопотання не висловив.

Дослідивши клопотання про обрання запобіжного заходу у виді домашнього арешту, заслухавши думку учасників кримінального провадження, оцінивши докази у їх сукупності, слідчий суддя вважає, що клопотання є підставним і підлягає до задоволення з таких підстав.

Клопотання відповідає вимогам ст. 184 КПК України.

Примірник клопотання про обрання запобіжного заходу підозрюваний отримав у строк, передбачений ч. 2 ст. 184 КПК України.

Розділом ІІ Кримінального процесуального кодексу України визначено, що метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи забезпечення цього провадження. До заходів забезпечення згідно з п. 9 ч. 2 ст. 131 цього Кодексу віднесені також запобіжні заходи. Порядок застосування до особи запобіжних заходів визначений главою 18 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом (ч. 2 ст. 177 КПК України)

Крім цього, у ст. 178 КПК України визначений перелік обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу.

Згідно з вимогами ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті (ч. 2 ст. 194 КПК України).

За змістом статті 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Домашній арешт направлений на полегшення здійснення правосуддя та забезпечення громадського порядку та обирається як запобіжний захід при наявності підстав вважати, що інші (більш м`які) запобіжні заходи, можуть не забезпечити виконання підозрюваним (обвинуваченим) обов`язків та його належної поведінки.

Слідчим суддею встановлено, що СВ Відділення поліції № 1 Золочівського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000002 від 02.01.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

13 січня 2025 року ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

Вирішуючи питання щодо обґрунтованості підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. ст. 185 КК України, слідчий суддя зазначає таке.

Поняття обґрунтованої підозри та чіткі критерії її оцінки у національному законодавстві не визначені.

Проте воно висвітлено у практиці Європейського суду з прав людини, що підлягає застосуванню українськими судами. Термін "обґрунтована підозра" означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (пункт 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України»). Обґрунтованість підозри - це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства»).

Отже, обґрунтована підозра не передбачає наявності достовірного знання про вчинення особою кримінального правопорушення. Однак, вона повинна бути заснована на об`єктивних фактах, наданих суду стороною обвинувачення.

Цей стандарт переконання є нижчим, ніж стандарт переконання «поза розумним сумнівом», та вимагає меншої ваги доказів, ніж для вирішення судом питання про винуватість чи невинуватість особи на стадії судового розгляду.

Наявність обґрунтованої підозри вчинення ОСОБА_4 інкримінованого йому кримінального правопорушення підтверджується: Витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000002 від 02.01.2025; протоколом допиту потерпілої ОСОБА_7 , відповідно до якого 03.12.2024 року вона помітила, що її велосипед марки «CUBE 260» відсутній на сходовій клітці у під`їзді; заявою ОСОБА_4 від 08.01.2025 року, відповідно до якої останній добровільно видав викрадений велосипед марки «CUBE 260»; протоколом огляду місця події в с. Лагодів від 08.01.2025 року відповідно до якого ОСОБА_4 добровільно видав викрадений велосипед марки «CUBE 260; висновком експерта за результатами проведення судово-товарознавчої експертизи.

Як встановлено під час судового засідання та вбачається із досліджених слідчим суддею в судовому засіданні доказів у їх сукупності та взаємозв`язку, вони є достатніми для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним ОСОБА_4 інкримінованого йому кримінального правопорушення.

Щодо ризиків кримінального провадження, то слідчий суддя зазначає, що висновок про ступінь ризиків та неможливості запобігання їм більш м`якими запобіжними заходами, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особи підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінка підозрюваного під час розслідування кримінального правопорушення (наявність або відсутність спроб ухилятися від органів влади), поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності , наявності злочинних зв`язків).

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створить загрозу суспільству.

На переконання сторони обвинувачення, у цьому кримінальному провадженні існують ризики, що обвинувачений може переховуватись від органів досудового розслідування та суду; вчиняти інші кримінальні правопорушення.

Щодо ризику переховування від органів досудового розслідування та суду, слідчий суддя вважає такий ризик на момент розгляду даного клопотання є доведеним.

ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, який згідно зі ст.12 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів, за вчинення якого передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років.

Окрім цього, згідно довідки про звільнення форми частина «Б» серії ВІН №020499 ОСОБА_4 звільнений з ДУ «Стрижавська ВК (№81)» згідно ухвали Вінницького районного суду Вінницької області від 26.0.2024 на підставі ст. 81 КК України, невідбута частина покарання 1 рік 1 місяць 22 дні.

Оскільки, відповідно до вимог Кримінального кодексу України, разі вчинення особою, до якої було застосовано умовно-дострокове звільнення від відбування покарання, протягом невідбутої частини покарання нового кримінального правопорушення суд призначає їй покарання за правилами, передбаченими статтями 71 і 72 цього Кодексу.

Очікування можливого суворого покарання має значення під час оцінки ризику переховуватися від органів досудового розслідування та суду. При цьому, ризик втечі повинен оцінюватися й у світлі інших факторів, зокрема наявності офіційного місця роботи, сімейного статусу, наявності соціальних зв`язків в суспільстві.

Наведена обставина у виді безальтернативності та тяжкості покарання враховуючи порушення вимог умовно-дострокового звільнення, на переконання слідчого судді, сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного вчинити дії з метою переховування від суду для уникнення притягнення до кримінальної відповідальності.

Щодо ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст.177 КПК України, а саме ризику вчинення підозрюваним іншого кримінального правопорушення (іншого злочину) то слідчий суддя бере до уваги, що ОСОБА_4 раніше був неодноразово судимим, за вчинення злочинів проти власності, востаннє 17.12.2021 засуджений вироком Бродівського районного суду Львівської області за вчинення злочину, передбаченого за ч.3 ст.185, ст. 71 КК України до покарання у виді позбавлення волі на строк 3 роки 9 місяців.

У матеріалах клопотання відсутності докази офіційного працевлаштування підозрюваного. Отже, підозрюваний не має постійний джерел доходів, а тому для забезпечення свого існування може продовжити вчиняти інші кримінальні правопорушення.

Слідчим суддею встановлено, що вік та стан здоров`я підозрюваного дозволяють застосування до такого запобіжного заходу у виді домашнього арешту.

При вирішенні питання щодо обрання запобіжного заходу у виді домашнього арешту, слідчий суддя приходить до висновку про неможливість жодного із більш м`яких запобіжних заходів забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

Слідчий суддя приходить до переконання, що застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту підозрюваному ОСОБА_4 є виправданим.

За таких обставин, на думку слідчого судді, є достатні підстави вважати, щодо доцільності застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту щодо підозрюваного ОСОБА_4 із врахуванням вимог статті 194 КПК України та покладанням на підозрюваного відповідних обов`язків.

Враховуючи наведене, слідчий суддя керуючись статтями 177, 178, 181, 184, 193, 194, 196, 197, 205, 309 КПК України,

у х в а л и в :

Клопотання старшого слідчого Слідчого відділу Відділення поліції № 1 Золочівського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області ОСОБА_5 про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту - задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у виді домашнього арешту заборонивши йому у період з 22.00 год. вечора до 05.00 год. ранку наступного дня залишати житло - приміщення житлового будинку, що за адресою: АДРЕСА_1 .

Покласти на підозрюваного обов`язки: за першим викликом прибувати до суду, слідчого, прокурора; здати на зберігання свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну; заборонити залишати своє житло, де він постійно проживає у період часу з 22 год. 00 хв. по 05 год. 00 хв., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , окрім як для отримання медичної допомоги, виклику до суду, прокурора, слідчого на час який є співрозмірним для вчинення підозрюваним певної дії; не відлучатися з с. Ковпин-Ставок, Золочівського району, Львівської області, без дозволу слідчого, прокурора або суду.

Строк дії ухвали слідчого судді визначити тривалістю два місяці, тобто до 27 березня 2025 року.

Роз`яснити, що працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Роз`яснити ОСОБА_4 , що у разі невиконання процесуальних обов`язків, які покладаються на нього під час застосування неізоляційного запобіжного заходу, може бути застосований більш суворий запобіжний захід.

Ухвалу направити органу Національної поліції за місцем проживання ОСОБА_4 .

Виконання ухвали покласти на Відділення поліції № 1 Золочівського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області.

Контроль за виконанням даної ухвали покласти на керівника Відділення поліції № 1 Золочівського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області.

Копії ухвали вручити підозрюваному, прокурору.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її оголошення.

Скарга на ухвалу слідчого судді подається безпосередньо до апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1