Номер провадження 1-кс/754/3426/24
У Х В А Л А

Іменем України

16 грудня 2024 року слідчий суддя Деснянського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , розглянувши клопотання слідчого СВ Деснянського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві лейтенант поліції ОСОБА_4 , про надання дозволу на огляд у кримінальному провадженні №0001083 від 03.05.2024, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

16.12.2024 до слідчого судді Деснянського районного суду міста Києва надійшло клопотання слідчого СВ Деснянського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві лейтенант поліції ОСОБА_4 , погоджене прокурором Деснянської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_5 про надання дозволу на дозволу на проведення огляду квартири АДРЕСА_1

Клопотання мотивоване тим, що в провадженні СВ Деснянського УП ГУ НП в м. Києві перебуває кримінальне провадження №0001083 від 03.05.2024, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, в ході досудового розслідування якого встановлено, що 21.12.2018 року ОСОБА_6 та ОСОБА_7 шахрайським шляхом заволоділи квартирою розташованою за адресою: АДРЕСА_2 , яка на праві приватної власності належила ОСОБА_8 .

В ході досудового розслідування допитано ОСОБА_9 , який надав покази згідно яких його покійна мати ОСОБА_8 , 1951 р.н., 24.07.2018 року, придбала у кредитної спілки «Зараз» квартиру АДРЕСА_1 на підставі нотаріально посвідченого договору купівлі-продажу. На той час дана квартира належала кредитній спілці «Зараз» на підставі договору іпотеки від 24.11.2017 року між кредитною спілкою та позичальником ОСОБА_6 . Право власності на вказану квартиру в порядку стягнення на предмет іпотеки було зареєстроване за кредитною спілкою «Зараз» 18.06.2018 року приватним нотаріусом ОСОБА_10 . Квартира коштувала близько 600 000 грн.

Після реєстрації права власності його матір`ю на вказану квартиру, він разом з мамою не змогли потрапити у квартиру, так як колишній її власник ОСОБА_6 та його дружина не надавали такої можливості.

У кінці 2018 року, йому стало відомо, що ОСОБА_6 разм із невідомими особами вчинив незаконну операцію, внаслідок якої право власності з його матері ОСОБА_8 було скасоване та знову зареєстроване за ОСОБА_6 . В подальшому йому також стало відомо,що 21.12.2018 року ОСОБА_6 продав вищевказану квартиру гр. ОСОБА_7 на підставі договору купівлі-продажу № 3646 від 21.12.2018 що було нотаріально посвідчено приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_11 .

Після цього ОСОБА_8 звернулася до Деснянського районного суду з позовом про визнання недійсним договором купівлі-продажу квартири між ОСОБА_6 та ОСОБА_7 та витребування мана із чужого незаконного володіння. ОСОБА_7 на вказаний позов відреагувала письмовим відзивом, в якому заявила, що вважає продавця ОСОБА_6 законним власником, що мав право відчужувати майно, а саме квартиру АДРЕСА_1 , а договори з кредитною спілкою «Зараз» з мамою незаконними.

ОСОБА_6 в свою чергу подав зустрічний позов у цьому ж провадженні, в якому пояснив, що договір з ОСОБА_7 про купівлю-продаж квартири він не укладав, з ОСОБА_7 жодного разу у не бачився, як і з нотаріусом ОСОБА_11 , яка посвідчувала даний договір. Також ОСОБА_6 , виклав версію, у якій зазначив, що нібито неназвані конкретно працівники КС «Зараз» проти його волі возили його по м. Києву, намагалися домовитись з іншими нотаріусами, а потім принесли йому на підпис договір, який він не читаючи підписав під погрозами життю та здоров`ю його та його рідних. ОСОБА_7 в свою чергу у своїх процесуальних документах зазначала, що придбала квартиру на підставі договору купівлі-продажу, особисто у ОСОБА_6 за участі та присутності нотаріуса.

Після чотирьох років судового провадження (справа № 7454/2046/19) Постановою Київського апеляційного суду від 13.07.2023 року, остаточно винесено рішення у спорі за квартиру. Договір купівлі продажу між ОСОБА_6 та ОСОБА_7 скасований, право власності на квартиру визнано за ОСОБА_9 та його сестрою ОСОБА_12 як правонаступниками позивачки, так як ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_8 померла.

Після реєстрації права власності квартири АДРЕСА_1 за ОСОБА_9 та його сестрою ОСОБА_12 , вони отримали можливість звернутися до ЦНАП, де дізналися, що ОСОБА_6 та його дружина, досі зареєстровані у квартирі АДРЕСА_1 , разом із ОСОБА_7 та її неповнолітньою дочкою.

За заявою ОСОБА_9 , останніх було знято з реєстрації та на даний час ніхто не зареєстрований у вищевказаній квартирі

Всупереч вищевказаному, з пояснень ОСОБА_9 встановлено, що наразі до квартири він доступу не має. Тамбурні двері квартири обладнані дверима, стоїть відео-реєстратор. Після кожної появи ОСОБА_9 , з його слів з`являються невідомі чоловіки кримінальної зовнішності, котрі погрозами вимагають іти геть і більше ніколи не наближатись до квартири.

Враховуючи викладене, встановлено достатні дані, які можуть свідчити про шахрайське заволодіння невстановленими особами квартирою АДРЕСА_1 , на підставі підроблених документів а саме: договору купівлі-продажу № 3646 від 21.12.2018.

08.11.2024 до СВ Деснянського УП ГУНП у м. Києві надійшло клопотання ОСОБА_13 , який представляє інтереси ОСОБА_9 , про необхідність вчинення слідчої дії (вх. 128547 від 08.11.2024), а саме про проведення огляду приміщень квартири АДРЕСА_1 .

У ході досудового розслідування виникла необхідність в огляді квартири АДРЕСА_1 , з метою обстеження, ознайомлення зі станом зберігання вказаної квартири, характером та способом використання вказаної квартири, ведення будь-яких робіт у вказаних квартирах, одержання відповідних даних, щодо вказаної квартири, виявлення осіб, які наразі незаконно користуються вказаним житлом.

У судовому засіданні слідчий, просив клопотання задовольнити.

Вислухавши доводи слідчого, вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов до такого висновку.

Згідно з ч. 2 ст. 30 Конституції України, не допускається проникнення до житла чи до іншого володіння особи, проведення в них огляду чи обшуку інакше як за вмотивованим рішенням суду.

Питання щодо проведення такої слідчої дії як огляд врегульовано ст. 237 КПК України.

Так, ч. 1 ст. 237 КПК України визначено: з метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення слідчий, прокурор проводять огляд місцевості, приміщення, речей та документів.

При цьому за ч. 2 цієї статті Кодексу огляд житла чи іншого володіння особи здійснюється згідно з правилами цього Кодексу, передбаченими для обшуку житла чи іншого володіння особи.

Згідно ч. 5 ст. 237 КПК України при проведенні огляду дозволяється вилучення лише речей і документів, які мають значення для кримінального провадження, та речей, вилучених з обігу. Усі вилучені речі і документи підлягають негайному огляду і опечатуванню із завіренням підписами осіб, які брали участь у проведенні огляду. У разі якщо огляд речей і документів на місці здійснити неможливо або їх огляд пов`язаний з ускладненнями, вони тимчасово опечатуються і зберігаються у такому вигляді доти, доки не буде здійснено їх остаточні огляд і опечатування.

Таким чином з урахуванням ч. 2 ст. 237 КПК України огляд житла чи іншого володіння особи здійснюється за правилами Кодексу, передбаченому для проведення обшуку.

При цьому клопотання слідчого має відповідати вимогам ч. 3 ст. 234 КПК України, зокрема в ньому мають бути зазначені відомості про особу, якій належить житло чи інше володіння, та особу, у фактичному володінні якої воно знаходиться, про речі, документи або осіб, яких планується відшукати, та до клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими прокурор, слідчий обґрунтовує доводи клопотання, а також витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання.

Згідно з ч. 5 ст. 234 КПК України слідчий суддя відмовляє у задоволенні клопотання про обшук, якщо прокурор, слідчий не доведе наявність достатніх підстав вважати, що: 1) було вчинено кримінальне правопорушення; 2) відшукувані речі і документи мають значення для досудового розслідування; 3) відомості, які містяться у відшукуваних речах і документах, можуть бути доказами під час судового розгляду; 4) відшукувані речі, документи або особи знаходяться у зазначеному в клопотанні житлі чи іншому володінні особи.

Крім того, слідчий метою огляду зазначає обстеження, ознайомлення зі станом зберігання вказаної квартири, характером та способом використання вказаної квартири, ведення будь-яких робіт у вказаних квартирах, одержання відповідних даних, щодо вказаної квартири, виявлення осіб, які наразі незаконно користуються вказаним житлом.

При цьому, ч. 1 ст. 234 КПК України визначає, що обшук проводиться з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, відшукання знаряддя кримінального правопорушення або майна, яке було здобуте у результаті його вчинення, а також встановлення місцезнаходження розшукуваних осіб.

Проте, слідчий метою проведення огляду вказує обстеження, ознайомлення зі станом зберігання вказаної квартири, характером та способом використання вказаної квартири, виявлення осіб, які наразі незаконно користуються вказаним житлом, що не є ані знаряддям вчинення кримінального правопорушення, ані майном, яке було здобуте у результаті його вчинення, ані проводиться з метою встановлення місцезнаходження розшукуваних осіб.

За таких обставин слідчим не доведено наявність достатніх підстав вважати, що за встановлених обставин огляд є найбільш доцільною та ефективною слідчою дією.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 233-237, 309 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання слідчого СВ Деснянського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві про надання дозволу на огляд у кримінальному провадженні №0001083 від 03.05.2024, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1