Комінтернівський районний суд м.Харкова
УХВАЛА
31 березня 2025 року м.Харків

Комінтернівський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді ОСОБА_1
за участю секретаря - ОСОБА_2
особи, яка подала скаргу - ОСОБА_3
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб Харківської обласної прокуратури щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,
ВСТАНОВИВ:
01.11.2024 до Червонозаводського районного суду м. Харкова надійшла скарга ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Харківської обласної прокуратури щодо невнесення відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань. Скаржник вказує, що, на його думку, суддею Червонозаводського районного суду м. Харкова ОСОБА_4 внесено до офіційного документа - ухвали від 02.09.2024, свідомо неправдиві відомості щодо заперечення прокурором ОСОБА_5 проти задоволення клопотання ОСОБА_3 через його необґрунтованість. У зв?язку із цим він звертався до Харківської обласної прокуратури із заявами від 17.09.2024 та 28.10.2024 про внесення відповідних відомостей до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань.
Ухвалою Харківського апеляційного суду від 12.03.2025 скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Харківської обласної прокуратури щодо невнесення відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань передано з Червонозаводського районного суду м. Харкова на розгляд до Комінтернівського районного суду м. Харкова.
Відповідно до протоколу автоматичного визначення слідчого судді справу розподілено слідчому судді ОСОБА_1 .
Заявник у судовому засіданні подану скаргу підтримав та просив її задовольнити. Наполягав на тому, що у діях судді Червонозаводського районного суду м. Харкова містяться ознаки кримінального правопорушення внесення в офіційний документ неправдивих відомостей, посадове підроблення. Зауважив на змісті ухвали Червонозаводського районного суду м. Харкова від 02.09.2024, з якого, на його переконання, не зрозуміло, яке саме клопотання було розглянуто судом та, як наслідок, проти задоволення якого клопотання заперечував прокурор.
Представник Харківської обласної прокуратури у судове засідання не з`явилась, була повідомлена про час та місце розгляду скарги. Подала до суду заяву відповідно до якої просила здійснювати розгляд скарги без представника органу прокуратури, проти задоволення скарги заперечувала. Також зазначила, що на розгляді в обласній прокуратурі перебували заяви ОСОБА_3 від 17.09.2024 та 28.10.2024. За результатами розгляду заявнику надані відповіді та роз`яснений порядок судового оскарження прийнятий рішень.
Відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК України відсутність прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.
Слідчий суддя, заслухавши думку заявника та дослідивши матеріали поданої скарги, приходить наступного висновку.
Пунктом 1 ч. 1 ст. 303 КПК передбачено, що на досудовому провадженні, серед іншого може бути оскаржена бездіяльність прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.
Прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР. Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до ЄРДР (ч. 1, 2 ст. 214 КПК).
Ухвалою слідчого судді від 18.03.2025 у Харківської обласної прокуратури було витребувано інформацію: чи надходили до Харківської обласної прокуратури заяви ОСОБА_3 від 17.09.2024 та/або 28.10.2024 про вчинення кримінального правопорушення? Чи були внесені до ЄРДР відомості про вчинення кримінальних правопорушень за заявами ОСОБА_3 від 17.09.2024 та/або 28.10.2024? Якщо за заявами ОСОБА_3 від 17.09.2024 та/або 28.10.2024 не були внесені відомості до ЄРДР про вчинення кримінальних правопорушень, чи були прийняті процесуальні рішення за результатами їх розгляду і які?
На виконання ухвали слідчого судді з Харківської обласної прокуратури надійшли витребувані документи.
Слідчим суддею встановлено, що у заяві від 17.09.2024 ОСОБА_3 , поданій до Харківської обласної прокуратури, останній вказує, що суддею Червонозаводського районного суду м. Харкова ОСОБА_4 внесено до офіційного документа - ухвали від 02.09.2024, свідомо неправдиві відомості щодо статусу ОСОБА_6 у кримінальному провадженні.
У заяві від 28.10.2024 ОСОБА_3 , поданій до Харківської обласної прокуратури, останній вказує, що суддею Червонозаводського районного суду м. Харкова ОСОБА_4 внесено до офіційного документа - ухвали від 02.09.2024, свідомо неправдиві відомості щодо заперечення прокурором ОСОБА_5 проти задоволення клопотання ОСОБА_3 через його необґрунтованість.
Як вбачається з письмових відповідей Харківської обласної прокуратури від 20.09.2024 та 29.10.2024, заяви ОСОБА_3 від 17.09.2024 та 28.10.2024 були розглянуті та йому роз?яснено, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які вказують на обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення. Питання про початок кримінального провадження стосовно суддів, яке пов?язане з здійсненням ними судочинства, виключне право перевірки законності та обґрунтованості судових рішень має відповідний суд згідно з процесуальним порядком. Оскарження в будь-який спосіб судових рішень, діяльності судів та суддів щодо розгляду та вирішення справи поза передбаченим процесуальним порядком у справі не допускається.
Згідно із пунктами 4, 5 ч. 5 ст. 214 КПК до ЄРДР вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.
Відповідно до ч. 1 ст. 2 Кримінального кодексу України підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом.
Таким чином внесенню відомостей до ЄРДР має передувати перевірка, здійснювана, зокрема слідчим на підставі поданої заяви наявності обставин, які свідчать про вчинення кримінального правопорушення, про яке йдеться у заяві, а також підстав для внесення відомостей до ЄРДР. Адже реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення. Внесення до ЄРДР короткого викладу обставин, які вказують на наявні в діянні ознаки складу злочину, з одного боку, підтверджує обґрунтованість початку досудового розслідування, а з іншого захищає особу від необґрунтованого кримінального переслідування.
При розгляді цієї скарги слідчий суддя також враховує, що згідно зі ст. 129 Конституції України суддя при здійсненні правосуддя, є незалежним та керується принципом верховенства права. Відповідно до ст. 126 Конституції України забороняється вплив на суддю у будь-який спосіб.
Як роз`яснено в п.10 Постанови Пленуму Верховного Суду України №8 від 13.06.2007 року «Про незалежність судової влади» судові рішення вважаються законними, доки вони не скасовані в апеляційному чи касаційному порядку або не переглянуті компетентним судом в іншому порядку, визначеному процесуальним законом. Процесуальні дії судді, законність і обґрунтованість рішень суду можуть бути предметом розгляду лише в апеляційному та касаційному порядку, визначеному процесуальним законом.
Виключне право перевірки законності та обґрунтованості судових рішень має відповідний суд згідно з процесуальним законодавством. Оскарження у будь-який спосіб судових рішень, діяльності судів і суддів щодо розгляду та вирішення справи поза передбаченим процесуальним порядком у справі не допускається і суди повинні відмовляти у прийнятті позовів та заяв з таким предметом.
Відповідно до пунктів 66, 68, 69 Рекомендації CM/Rec (2010) 12 Комітету Міністрів Ради Європи державам-членам щодо суддів: незалежність, ефективність та обов`язки від 17.11.2010 тлумачення закону, оцінювання фактів та доказів, які здійснюють судді для вирішення справи, не повинні бути приводом для цивільної або дисциплінарної відповідальності, за винятком випадків злочинного наміру або грубої недбалості. Тлумачення закону, оцінювання фактів або доказів, які здійснюють судді для вирішення справи, не повинні бути приводом для кримінальної відповідальності, крім випадків злочинного наміру.
Консультативна рада європейських суддів в п.57 Висновку №11 (2008) до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень підкреслює, що зміст конкретних судових рішень контролюється, насамперед, за допомогою процедур апеляції або перегляду рішень у національних судах та за допомогою права на звернення до Європейського суду з прав людини.
У Висновку №3 (2002) згаданої Консультативної ради щодо принципів та правил, які регулюють професійну поведінку суддів, зокрема питання етики, несумісної поведінки та безсторонності, зазначено, що судові помилки щодо юрисдикції чи процедури судового розгляду, у визначенні чи застосуванні закону, здійсненні оцінки свідчень повинні вирішуватися за допомогою апеляції; інші суддівські порушення, які неможливо виправити в такий спосіб, повинні вирішуватися щонайбільше поданням позову незадоволеної сторони проти держави.
Ініціювання кримінального переслідування судді у згаданому контексті є способом незаконного впливу на суд. Такі дії слід розцінювати як спроби втручання у правосуддя, тиску на суд і суддів, намагання протиправно використовувати суди для відстоювання інтересів певних груп чи осіб не процесуальним шляхом, поза межами процедури оскарження судових рішень, що є прямим порушенням вимог закону щодо незалежності судів та суддів. Така ситуація є загрозою для засад демократичного устрою, забезпечення прав та свобод людини і громадянина через можливе зниження їх рівня захисту судом, адже ухвалення позитивного рішення може бути тільки на користь однієї сторони судового процесу, а інша завжди буде незадоволена результатом розгляду справи. Саме тому початок досудового розслідування щодо судді у разі незгоди з його рішенням є тиском на суд, і не є виправданим та ефективним для встановлення справедливості у конкретній справі.
Верховний Суд України в постанові від 15.04.2008 року у справі №21-319во07 зазначив, що: «Законність процесуальних актів і дій (бездіяльності) суду, вчинених при розгляді конкретної справи, не може перевірятися, за межами передбаченого законом процесуального контролю. Намагання зробити це в конкретній справі шляхом подання окремого позову проти суду чи судді є протиправним втручанням у здійснення правосуддя і посяганням на процесуальну незалежність суду».
Виходячи із положень, закріплених ст.ст.126,129 Конституцій України, в ст.ст. 14, 106 Закону України «Про судоустрій та статус суддів», рішення суду, дії або бездіяльність суддів під час здійснення правосуддя, підготовки, розгляду справ у судових інстанціях, звернення рішення до виконання тощо можуть оскаржуватися виключно в апеляційному та касаційному порядку.
При розгляді питання, що стосується невнесення відомостей в ЄРДР, яке стосується суддів, необхідно також враховувати Висновок Судової палати у кримінальних справах Верховного Суду України щодо питання про початок кримінального провадження стосовно суддів, яке пов`язане зі здійсненням ними судочинства від 01.07.2013 року.
Судова палата у кримінальних справах Верховного Суду України дійшла висновку, що для забезпечення незалежності суддів, при отриманні заяви про вчинений суддею злочин, яке пов`язане зі здійсненням ним судочинства, уповноважений орган повинен внести до ЄРДР та розпочати розслідування тільки таку заяву або повідомлення, які мають ознаки кримінального правопорушення, а не будь-які інші. Такий обов`язок слідчого і прокурора визначено ч.1 ст.2 КК України, оскільки підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом.
Наведені в заявах ОСОБА_3 від 17.09.2024 та 28.10.2024 доводи зводяться фактично до незгоди з судовим рішенням, ухваленим суддею, сам факт чого не є свідченням вчинення суддею дій, що підпадають під ознаки складу будь-якого кримінального правопорушення, передбаченого КК України.
Враховуючи викладене, слідчий суддя дійшов висновку про відмову у задоволенні скарги ОСОБА_3 .
Керуючись ст. 303, 305, 306, 307, 309 КПК України,
ПОСТАНОВИВ:
У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб Харківської обласної прокуратури щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань - відмовити.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали оголошений 04.04.2025 року о 10-00.

Слідчий суддя- ОСОБА_1