Справа № 761/5137/25
Провадження № 1-кс/761/4016/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 лютого 2025 року Шевченківський районний суд міста Києва у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

представник ТОВ «Бест Лізинг» ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщені суду клопотання представника ТОВ «Бест Лізинг» про встановлення процесуальних строків у кримінальному провадженні 002268 від 18.08.2022р.,-

В С Т А Н О В И В:

04.02.2025 року в провадження Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання представника Товариства з обмеженою відповідальністю «БЕСТ ЛІЗИНГ» - адвоката ОСОБА_3 , поданого в інтересах потерпілої сторони, внесеного по кримінальному провадженню № 002268 від 18 серпня 2022 року за фактом незаконного привласнення транспортних засобів, що належать ТОВ «БЕСТ ЛІЗИНГ», шляхом зловживання службовим становищем за ознаками злочину, передбаченого ч. 2 ст. 191 КК України, про встановлення процесуальних строків.

Адвокат вказує на те, що у провадженні старшого слідчого СВ Шевченківського управління поліції ГУНП у м. Києві ОСОБА_4 перебуває кримінальне провадження № 002268, розпочате 18 серпня 2022 року за фактом незаконного привласнення транспортних засобів, що належать ТОВ «БЕСТ ЛІЗИНГ», шляхом зловживання службовим становищем. Вказані дії містять ознаки злочину, передбаченого ч. 2 ст. 191 КК України.

З матеріалів кримінального провадження вбачається, що група осіб, діючи за попередньою змовою, використовуючи підконтрольні юридичні особи (ТОВ «ОКСІ ТАКСІ», «ОКСІ РЕНТ», «ОАЗІС ПАРК» та інші компанії), здійснила незаконне заволодіння транспортними засобами, що були передані у фінансовий лізинг ТОВ «БЕСТ ЛІЗИНГ», без належного виконання договірних зобов`язань.

Незважаючи на вагомі докази та очевидні факти вчинення злочину, слідчими органами не здійснюється належна процесуальна активність, що унеможливлює швидке, повне та неупереджене досудове розслідування. Через бездіяльність слідчого порушується право потерпілого на ефективне розслідування, а затягування слідчих дій сприяє ризику втрати доказової бази та уникненню винних осіб від кримінальної відповідальності.

У своєму клопотанні, адвокат зазначає, що протягом усього періоду досудового розслідування ТОВ «БЕСТ ЛІЗИНГ» як потерпіла сторона неодноразово зверталася до слідчого СВ Шевченківського управління поліції ГУНП у м. Києві з офіційними клопотаннями про проведення необхідних слідчих дій, спрямованих на повне та об`єктивне встановлення всіх обставин кримінального правопорушення. У своїх зверненнях представник потерпілого наполягав на необхідності: Допиту осіб, причетних до злочину, зокрема керівників та представників компаній, задіяних у схемі незаконного заволодіння транспортними засобами. Встановлення та виклику ключових свідків, які можуть підтвердити факти незаконного використання майна ТОВ «БЕСТ ЛІЗИНГ» без належного виконання договірних зобов`язань. Попри великий обсяг доказів та детально обґрунтовані клопотання, слідчий систематично ігнорував їх або давав формальні відповіді, які не сприяли розслідуванню. Таким чином, фактична відсутність реакції на неодноразові офіційні звернення з боку потерпілої сторони є грубим порушенням вимог КПК України та прямо суперечить принципам ефективного досудового розслідування.

Адвокат вважає, що досудове розслідування у кримінальному провадженні № 002268 від 18 серпня 2022 року проводиться без дотримання розумних строків, у зв`язку з чим просить встановити старшому слідчому Шевченківського управління поліції ГУНП в м. Києві ОСОБА_4 , або іншій особі в провадженні якої перебуває кримінальне провадження № 002268, розпочате 18 серпня 2022 року, процесуальний строк терміном 30 календарних днів для проведення слідчих дій, а саме: допитати, щодо відомих обставин вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_5 ідентифікувати та допитати в якості свідків водіїв транспортних засобів, які фігурують у матеріалах справи.

У судовому засіданні представник ТОВ «Бест Лізинг» ОСОБА_3 клопотання підтримав у повному обсязі та просив задовольнити.

Сторона обвинувачення у судове засідання не з`явилась, про розгляд клопотання повідомлялась належним чином, причини неявки суду не повідомили.

Вивчивши клопотання та долучені до нього документи, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Згідно з ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ч. 2 ст. 56 КПК України, визначені права потерпілого, відтак під час досудового розслідування потерпілий має право: 1) на негайне прийняття і реєстрацію заяви про кримінальне правопорушення, визнання його потерпілим; 2) отримувати від уповноваженого органу, до якого він подав заяву, документ, що підтверджує її прийняття і реєстрацію; 3) подавати докази на підтвердження своєї заяви; 4) брати участь у слідчих (розшукових) та інших процесуальних діях, під час проведення яких ставити запитання, подавати свої зауваження та заперечення щодо порядку проведення дії, що заносяться до протоколу, а також знайомитися з протоколами слідчих (розшукових) та інших процесуальних дій, виконаних за його участі; 5) отримувати копії матеріалів, які безпосередньо стосуються вчиненого щодо нього кримінального правопорушення, після закінчення досудового розслідування.

Відповідно до ч. 1 ст. 28 КПК України, під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені цим Кодексом строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень.

Згідно з ч. 6 ст. 28 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, потерпілий, інші особи, права чи інтереси яких обмежуються під час досудового розслідування, мають право на звернення до прокурора, слідчого судді або суду з клопотанням, в якому викладаються обставини, що обумовлюють необхідність здійснення кримінального провадження (або окремих процесуальних дій) у більш короткі строки, ніж ті, що передбачені цим Кодексом.

Відповідно до ч. 2 ст. 28 КПК України, проведення досудового розслідування у розумні строки забезпечує прокурор, слідчий суддя (в частині строків розгляду питань, віднесених до його компетенції), а судового провадження - суд.

Відповідно до ст. 113 КПК України, процесуальні строки - це встановлені законом або відповідно до нього прокурором, слідчим суддею або судом проміжки часу, у межах яких учасники кримінального провадження зобов`язані (мають право) приймати процесуальні рішення чи вчиняти процесуальні дії.

Згідно зі ст. 114 КПК України, для забезпечення виконання сторонами кримінального провадження вимог розумного строку слідчий суддя, суд має право встановлювати процесуальні строки у межах граничного строку, передбаченого цим Кодексом, з урахуванням обставин, встановлених під час відповідного кримінального провадження. Положення цієї статті носять загальний характер і конкретизуються спеціальними нормами, якими встановлені повноваження кожного із зазначених суб`єктів стосовно встановлення процесуальних строків.

Відповідно до ч. 3 ст. 28 КПК України, критеріями для визначення розумності строків кримінального провадження є: 1) складність кримінального провадження, яка визначається з урахуванням кількості підозрюваних, обвинувачуваних та кримінальних правопорушень, щодо яких здійснюється провадження, обсягу та специфіки процесуальних дій, необхідних для здійснення досудового розслідування тощо; 2) поведінка учасників кримінального провадження; 3) спосіб здійснення слідчим, прокурором і судом своїх повноважень.

Пункт 4 частини 2 статті 36 КПК України надає прокурору повноваження доручати слідчому, органу досудового розслідування проведення у встановлений прокурором строк слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій, інших процесуальних дій або давати вказівки щодо їх проведення чи брати участь у них. При цьому прокурор самостійно визначає строки їх проведення з урахуванням обставин відповідного кримінального провадження та доцільності невідкладного проведення слідчих (розшукових) або інших процесуальних дій.

Дискреційні повноваження слідчого судді з цього приводу розповсюджуються на визначення строків застосування запобіжних заходів, вчинення слідчих дій, дозвіл на проведення яких надається слідчим суддею, тощо. Так, наприклад, у разі зволікання при ознайомленні з матеріалами, до яких надано доступ, за клопотанням сторони кримінального провадження з урахуванням обсягу, складності матеріалів та умов доступу до них слідчий суддя зобов`язаний встановити строк для ознайомлення з матеріалами (ч. 10 ст. 290 КПК).

Недотримання розумних строків слідчим під час досудового розслідування, на що посилається особа, яка подала клопотання, оскаржується прокурору вищого рівня у порядку ст. 308 КПК України.

Частиною 3 вказаної статті передбачено, що службові особи, винні в недотриманні розумних строків, можуть бути притягнуті до відповідальності, встановленої законом.

Відповідно до п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України, слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Таким чином, слідчий суддя - це суддя, уповноважений забезпечувати законність та обґрунтованість обмеження конституційних прав і свобод людини на досудовому провадженні у кримінальній справі, до компетенції якого належить прийняття рішення про застосування заходів кримінального процесуального примусу, проведення слідчих та інших процесуальних дій, що обмежують конституційні права людини, розгляд скарг на дії (бездіяльність) та рішення особи, яка провадить дізнання, слідчого і прокурора.

Основним призначенням слідчого судді є здійснення судового захисту прав і законних інтересів осіб, які беруть участь у кримінальному процесі, та забезпечення законності провадження у справі на досудових стадіях. Це зумовлює специфічний характер виконуваної ним кримінально-процесуальної функції, яка полягає у забезпеченні законності та обґрунтованості обмеження конституційних прав і свобод людини на досудовому провадженні у кримінальній справі.

Відповідно до ч. 3 ст. 26 КПК України, слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Слідчий суддя вправі припинити тільки таку бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування (п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК). Цей перелік є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає. Протилежне суперечило би принципу диспозитивності, згідно з яким слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, які віднесені до його повноважень цим Кодексом (ч. 3 ст. 26 КПК). Слідчий суддя суд не вправі перебирати на себе функції інших учасників кримінального провадження, зокрема функцію процесуального керівництва досудовим розслідуванням, яке здійснюється прокурором.

Відповідно до положень п. 9-1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора: рішення прокурора про відмову в задоволенні скарги на недотримання розумних строків слідчим, прокурором під час досудового розслідування - особою, якій відмовлено у задоволенні скарги, її представником, законним представником чи захисником.

Отже, рішення прокурора про відмову в задоволенні скарги на недотримання розумних строків слідчим, прокурором під час досудового розслідування може бути оскаржено слідчому судді в порядку ст. 303 КПК України.

З огляду на викладене вище, слідчий суддя приходить до висновку про необґрунтованість вимог поданого клопотання, в зв`язку з чим не вбачає підстав для його задоволення.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 2, 7, 9, 28, 36, 56, 113, 114, 303, 309, КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

Відмовити у задоволенні клопотання представника ТОВ «Бест Лізинг» про встановлення процесуальних строків у кримінальному провадженні 002268 від 18.08.2022р.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1