ДЗЕРЖИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КРИВОГО РОГУ
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

іменем України

Справа № 210/7167/24

Провадження № 1-кс/210/1892/24

12 грудня 2024 року

Слідча суддя Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2

сторони та учасники кримінального провадження, які беруть участь у розгляді клопотання: прокурор Криворізької південної окружної прокуратури ОСОБА_3 , підозрюваний ОСОБА_4 , захисник підозрюваного - адвокат ОСОБА_5 , за участі слідчого СВ відділення поліції №2 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого СВ відділення поліції №2 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенанта поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Криворізької південної окружної прокуратури ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні відомості про яке внесено 26 листопада 2024 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №10001502,

про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_4 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Кривий Ріг, Дніпропетровської області, громадянина України, із середньою-спеціальною освітою, на утриманні неповнолітніх дітей не маючого, офіційно непрацевлаштованого, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше неодноразово судимого, останні рази

- 11.11.2021 року Ленінським районним судом м. Миколаєва за ч.3 ст. 185, ч.1 ст. 357, ч.3 ст. 357, 70 КК України до позбавлення волі строком на 4 роки 4 місці. Звільнений 10.06.2024 по відбуттю строку покарання;

- 05.12.2024 Дзержинським районним судом м. Кривого Рогу за ч.1 ст. 309 КК України до 1 року обмеження волі,

підозрюється за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

ВСТАНОВИЛА:

Слідчій судді Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області 12 грудня 2024 року надійшло вищевказане клопотання в межах кримінального провадження, внесеного до ЄРДР 26 листопада 2024 року за №10001502 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 .

Прокурор у судовому засіданні підтримав клопотання, з мотивів викладених у ньому, просив його задовольнити. Зазначає, що інші більш м`які запобіжні заходи не можуть бути застосовані щодо ОСОБА_4 , оскільки метою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою забезпечує запобігання спробам підозрюваною переховуватися від органів досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Слідчий підтримав подане клопотання.

Підозрюваний заперечував щодо задоволення клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Захисник підозрюваного - адвокат адвокат ОСОБА_5 , клопотав про обрання відносно підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, а саме цілодобовий домашній арешт.

Виклад обставин та правова кваліфікація

В провадженні слідчого відділення відділення поліції №2 Криворізького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області перебувають матеріали досудового розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 26 листопада 2024 року за №10001502, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 Кримінального кодексу України.

У зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 на всій території України введено воєнний стан, строк дії якого неодноразово продовжувався. Останній раз Указом Президента України № 740/2024 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 28 жовтня 2024 року продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 10 листопада 2024 року строком на 90 діб. Даний Указ затверджено Законом України № 4024-ІХ від 29.10.2024.

ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення за наступних фактичних обставин. ТакОСОБА_4 26.11.2024 у нічний час доби, в умовах воєнного стану, маючи злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, перебуваючи біля будинку АДРЕСА_2 виявив гараж, який орендує потерпілий ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та який зберігає у ньому свої особисті речі. Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, поєднаного з проникненням в інше приміщення, переслідуючи корисливий мотив, за допомогою заздалегідь підготовленої викрутки, проник до приміщення гаражу, який орендує потерпілий ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , переконавшись у відсутності можливих свідків та очевидців, усвідомлюючи, що його дії носять таємний характер та за ними ніхто не спостерігає, із корисливого мотиву, таємно викрав майно, що належить потерпілому ОСОБА_7 , а саме: будівельний міксер марки Фіолент моделі МД1-11Е синього кольору та вінчик до нього, дрель-міксер марки Зенит моделі ЗДМ-1000 Профи синього кольору та вінчик до нього, Перфоратор марки Titan моделі BP3215 чорного кольору, паяльник для пластикових труб марки Dnipro-M моделі PW-86, електропила марки CRAFT-TEC моделі EKS2100 зеленого кольору, циркулярна пила марки Titan моделі PCP16185 з діаметром відрізного диску 185 мм, ящик для інструменту марки Dnipro-M моделі Power Box 26, ящик для інструменту марки Topex моделі 79R118 15.

Після чого, ОСОБА_4 з місця скоєння злочину з викраденим майном зник, обернувши викрадене на свою користь та розпорядившись ним на власний розсуд. В результаті злочинних дій ОСОБА_4 , ОСОБА_7 була завдана майнова шкода загальна сума якої складає 14766 гривень 17 копійок.

Дії ОСОБА_4 кваліфіковано за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України - «таємне викрадення чужого майна (крадіжка), поєднана з проникненням у інше приміщення, вчинена в умовах воєнного стану», про що йому було повідомлено про підозру 12.12.2024року.

В ході досудового розслідування зібрано сукупність належних і достатніх доказів, які підтверджують причетність ОСОБА_4 до вчинення інкримінованих йому кримінального правопорушення, що слугувало підставою для повідомлення про підозру.

Сторона обвинувачення як на підставою для застосування відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, окрім обґрунтованої підозри у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, покликається на наявність ризиків, передбачених п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний зможе вчинити наступні дії: 1) переховуватись від органу досудового розслідування та суду, 5) вчинити інше кримінальне правопорушення.

Мотивація суду

У відповідності до ст. 12 КПК України під час кримінального провадження ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом.

З метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи забезпечення цього провадження, зокрема запобіжні заходи. Згідно з частиною 1 статті 176 КПК України одним із запобіжних заходів є тримання під вартою.

У відповідності до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

12 грудня 2024 року ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України за ознаками таємного викрадення чужого майна (крадіжка), поєднана з проникненням у інше приміщення, вчинена в умовах воєнного стану.

У відповідності до вимог статті 42 КПК України ОСОБА_4 набув статус підозрюваного.

Згідно з статті 183 Кримінального процесуального кодексу України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам кримінальним провадження.

Відповідно до вимог пункту 5 частини 2 статті 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Санкція частини 4 статті 185 КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років.

Згідно з положеннями статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Крім того, стаття 178 КПК України закріплює перелік обставин, які на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, повинні бути оцінені в сукупності. За таких умов слідчому судді належить дослідити кожен із зазначених вище критеріїв окремо.

Щодо обґрунтованості підозри

Обґрунтованість підозри - це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. При чому факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а й пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи .

В цьому кримінальному провадженні йдеться про причетність ОСОБА_4 , до кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 185 КК України, ознаками таємного викрадення чужого майна (крадіжка), поєднана з проникненням у інше приміщення, вчинена в умовах воєнного стану.

Для визначення причетності ОСОБА_4 до події кримінального правопорушення слідчею суддею досліджено докази, надані сторонами, зокрема: протокол огляду місця події від 26.11.2024; протокол допиту потерпілого ОСОБА_7 від 26.11.2024; протокол допиту свідка ОСОБА_8 ; протокол огляду предметів за участю ОСОБА_4 від 29.11.2024 року; протокол допиту свідка ОСОБА_9 від 29.11.2024; протокол огляду предмету за участю ОСОБА_9 ; протокол допиту свідка ОСОБА_10 від 29.11.2024 року; протокол допиту свідка ОСОБА_11 від 04.12.2024 року; протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 06.12 .2024 року та інші матеріали у їх сукупності.

Досліджені матеріали досудового розслідування у взаємному зв`язку з обставинами кримінальних правопорушень, дають слідчому судді підстави дійти до висновку про наявність обґрунтованої підозри у причетності підозрюваного до вчинення кримінальних правопорушень за ч. 4 ст. 185 КК України.

Необхідно зауважити, що на даному етапі провадження, слідчий суддя не вирішує питання винуватості чи невинуватості особи у вчиненні кримінального правопорушення, а лише визначає причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою (за стандартом "обґрунтованої підозри") для застосування щодо неї запобіжного заходу.

Щодо ризиків кримінального провадження

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Заявлені стороною обвинувачення ризики, визначені у пунктах 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України заслуговують на увагу.

Ризик втечі суд оцінює у світлі таких факторів, як характер людини, її моральні принципи, місце проживання, робота, засоби до існування, сімейні зв`язки, а також будь-які інші зв`язки з країною, в якій особу притягнуто до кримінальної відповідальності .

Слідча суддя вважає, що ризик переховувавання від органу досудового розслідування та суду (п. 1 ч.1 ст. 177 КПК), в цьому провадженні достатньо обгрунтований, оскільки підозрюваний вже неодноразово засуджений .

На території міста Кривого Рогу та Дніпропетровської області, як і в будь-якому іншому регіоні, ОСОБА_4 не має місця реєстрації, останнім часом проживав за адресою: АДРЕСА_1 без реєстрації, де на нього постійно надходили скарги, та останній характеризується негативно.

Підозрюваний не має міцних соціальних зв`язків, які б стримували його поведінку.

Слідча суддя вважає, що усвідомлюючи невідворотність реальної міри покарання за дії, які йому інкримінуються в даному судовому провадженні, за відсутності будь-яких стримуючих факторів, постійного місця проживання, роботи, місця реєстрації, останній може стати на шлях переховування від суду та органів досудового розслідування, що негативне вплине на хід сліддства, унеможливить виконання завдань кримінального провадження.

Слідча суддя погоджується що існує ризик незаконного впливу на потерпілих та свідків (п.3 ч. 1 ст. 177 КПК України), який обумовлюється тим, що достовірно знаючи анкетні дані, а також місце мешкання потерпілих та свідків, підозрюваний зможе прямо або опосередковано із використанням інших осіб здійснювати моральний або фізичний вплив на них з метою зміни останніми показань та недопущення його викриття у вчиненні злочинів.

Свідки та потерпілий не допитані в судовому засіданні, досудове розслідування на початковій стадії, тому враховуючи характер підозри у сукупності з встановленим способом вчинення протиправних кримінально-караних дій, застосування більш м`якого запобіжного заходу, може негативно вплинути на повне та всебічне дослідження фактичних обставин, унеможливить розкриття осіб, що могли бути причетні до вчинення злочину, матеріали щодо яких виділені в окреме провадження, або які сприяли їх вчиненню.

Ризик вчинити інше кримінальне правопорушення (п.5, ч.1 ст. 177 КПК України) достатньо обгрунтований, та є цілком вірогідним. Цей ризик підтверджується тим, що попри те, що ОСОБА_4 невперше притягується до кримінальної відповідальності, у тому числі й за вчинення корисливих злочинів, на шлях виправлення не став, та продовжував свою протиправну кримінально-карану діяльність. При цьому, ОСОБА_4 інкримінується вчинення крадіжка, поєднана з проникненням у інше приміщення, вчинена в умовах воєнного стану.

Як вбачається з відомостей про наявність судимостей, ОСОБА_4 має ряд не знятих та непогашених судимостей, зокрема:

14 грудня 2017 року був засуджений Тернівським районним судом м. Кривого Рогу Дніпропетровської області, за ст.15 ч.3 ст.185 ч.3, ст.70 ч.4 КК України, до покарання у виді 03 років позбавлення волі;

16 січня 2018 року - Інгулецьким районним судом м. Кривого Рогу Дніпропетровської області, за ст.ст.185 ч.2, 190 ч.2, 70 ч.1, 70 ч.4 КК України, до покарання у виді 03 років позбавлення волі;

05 грудня 2018 року - Центрально-Міським районним судом м. Кривого Рогу Дніпропетровської області, за ст.ст.289 ч.2, 70 ч.4 КК України, до покарання у виді 05 років позбавлення волі, з конфіскацією майна (з урахуванням ухвали Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 24 березня 2020 року). Звільнився 23 липня 2020 року з місць позбавлення волі по відбуттю строку покарання;

11 листопада 2021 року - Ленінським районним судом м. Миколаєва, за ст.ст.185 ч.3, 357 ч.1, 357 ч.3, 70 КК України, до покарання у виді 04 років 04 місяців позбавлення волі. Звільнився 10 червня 2024 року з місць позбавлення волі по відбуттю строку покарання.

Крім того, станом на момент розгляду клопотання відносно ОСОБА_4 постановлено вирок (05.12.2024р.) за ч. 1 ст. 309 КК України, вирок не набрав законної сили, та відносно нього в суді розглядається кримінальне провадження за ч.1 ст. 263 КК України.

Що стосується особистих даних підозрюваного, слідчий суддя враховує, що ОСОБА_4 неодноразово відбував покарання за вчинення корисливих злочинів, не має міцних соціальних зв`язків, офіційно не працевлаштований, має негативні характеристики з місця проживання.

Слідча суддя вважає, доведеним, що існують ризики, передбачені пунктами 1, 3, 5 частини 1 статті 177 КПК України, і на даному етапі кримінального провадження застосування запобіжного заходу є об`єктивно необхідним з метою дієвості відповідного кримінального провадження.

Щодо альтернативного запобіжного заходу

Досліджені під час судового засідання ризики свідчать, що менш суворий запобіжний захід, не пов`язаний з тимчасовою ізоляцією, може негативно відобразитися на здійсненні досудового розслідування і руху кримінального провадження.

Підозрюваній не може бути обрано більш м`який запобіжний захід, як - то, наприклад, домашній арешт, так як останній полягає в забороні підозрюваному, залишати житло цілодобово або у певний період доби, оскільки підозрюваний не має постійного місця проживання, засуджений до 5 (п`яти) років позбавлення волі з іспитовим строком , що не стримало його від вчинення дій, які переслідуються кримінальним закном та за які передбачена відповідальність.

Особиста порука не може бути застосована до підозрюваного у зв`язку із відсутності письмових зобов`язань осіб, які заслуговують на довіру суду.

Особисте зобов`язання не може бути застосоване у зв`язку із тим, що перебування підозрюваного на волі не сприятиме виконанню покладених на нього процесуальних обов`язків.

Приймаючи до уваги встановлені обставини в їх сукупності, слідча суддя доходить висновку, що тримання під вартою є необхідним і пропорційним заходом забезпечення кримінального провадження. Тому клопотання в цій частині слід задовольнити.

Зважаючи на те, що кримінальне провадження розпочате тільки 26.11.2024 року та на особливості досудового розслідування відповідної категорії кримінальних правопорушень, слідча суддя вбачає обґрунтованим тримання під вартою на строк , що не перевищує 60 днів.

Згідно із ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Визначаючи альтернативний запобіжний захід у виді застави, слідчий суддя виходить із такого. Застосування запобіжних заходів є однією з гарантій кримінального провадження, тому основною метою застави є забезпечення підозрюваним покладених на нього обов`язків і забезпечення здійснення кримінального провадження. Разом з тим застава у кримінальному провадженні вважається процесуальним примусом, який застосовується до підозрюваного та накладає відповідні зобов`язання не тільки на підозрюваного, а також на іншу особу, яка погодилась внести заставу за підозрюваного (заставодавця).

Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, становить від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи майновий стан підозрюваного, який має непогашені судимості за вчинення кримінальних правопорушень, офіційно не працевлаштований, не має законних джерел доходу, кількість епізодів, що інкримінуються останньому в цьому провадженні, та тяжкість покарання, яке загрожує ОСОБА_4 у випадку визнання його винуватим, а також встановлені ризики, слідча суддя приходить до переконання про необхідність застосування застави у розмірі 20 (двадцяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 60560,00 (шістдесят тисяч п`ятсот шістдесят) гривень, оскільки саме вказаний розмір застави здатний стримувати можливу протиправну поведінку підозрюваного, під загрозою звернення застави в дохід держави, та забезпечити виконання покладених на підозрюваного процесуальних обов`язків, у випадку її внесення.

Підстав для незастосування застави слідча суддя не вбачає.

Керуючись ст.ст. 176-178, 182-184, 193, 194, 196 КПК України, слідча суддя, -

ПОСТАНОВИЛА:

Клопотання слідчого СВ Відділення поліції №2 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенанта поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Криворізької південної окружної прокуратури ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні відомості про яке внесено 26 листопада 2024 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №10001502, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі "Криворізька установа виконання покарань (№3)" строком на 60 (шістдесят) днів, а саме з 12 грудня 2024 року до 09 лютого 2025 року включно.

Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваному ОСОБА_4 обов`язків, передбачених КПК України на рівні 20 (двадцяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 60560,00 (шістдесят тисяч п"ятсот шістдесят ) гривень, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок ТУ ДСА в Дніпропетровській області. Підозрюваний або заставодавець мають право у будь - який момент внести заставу в розмірі визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.

У разі внесення застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , наступні процесуальні обов`язки (ст. 194 КПК України): прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора або суду (в залежності від стадії кримінального провадження); не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований та/або проживає без дозволу слідчого (слідчих групи слідчих), прокурора або суду (в залежності від стадії кримінального провадження); повідомляти слідчого (слідчих групи слідчих), прокурора або суд про зміну свого місця реєстрації, проживання та роботи, контактних номерів мобільного телефону (в залежності від стадії кримінального провадження); докласти зусиль до пошуку роботи.

Термін дії обов`язків, покладених слідчим суддею, у разі внесення застави визначити два місяці з моменту звільнення з-під варти внаслідок внесення застави.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що в разі внесення застави у визначеному в ухвалі розмірі, оригінал документу із відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок ТУ ДСА в Дніпропетровській області коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. ч. 8, 10, 11 ст. 182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України.

Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, яка не може тривати більше одного робочого дня, уповноважена службова особа ДУ "Криворізька установа виконання покарань №3" негайно має здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого СВ відділення поліції №2 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 , прокурора Криворізької південної окружної прокуратури ОСОБА_3 .

З моменту звільнення з-під варти у разі внесення застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення. Подання апеляційної скарги зупиняє набрання ухвалою законної сили, але не зупиняє її виконання.

Повний текст ухвали складено 12 грудня 2024 року та проголошено 12 грудня 2024 року о 14 год. 45 хв. в залі Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області (пр-т Миру, 24, м. Кривий Ріг, зал с/з 309).

Слідча суддя: ОСОБА_1