У Х В А Л А

про арешт грошових коштів

06 січня 2025 року слідчий суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1

за участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

прокурора - ОСОБА_3 ,

розглянувши в м. Біла Церква, у відкритому судовому засіданні, клопотання прокурора Білоцерківської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_4 , про арешт на майно, у кримінальному провадженні № 0005227, яке внесене до ЄРДР 03 листопада 2023 року, за ознаками злочину, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України,

У С Т А Н О В И В:

у поданому клопотанні, прокурор ОСОБА_4 просив:

- накласти арешт на рахунок відкритий в АТ «Універсал Банк» номер НОМЕР_1 , номер/код платника НОМЕР_2 , та грошові кошти, що знаходяться і надходять на нього, з метою всебічного, повного і об`єктивного розслідування зазначеного кримінального правопорушення, встановлення осіб, які його вчинили, забезпечення можливості відшкодування завданих збитків та збереження електронної слідової інформації;

- зобов`язати АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК» (код в ), юридична адреса: місто Київ, вулиця Автозаводська, 54/19, накласти арешт на рахунок номер НОМЕР_1 , номер/код платника НОМЕР_2 та грошові кошти, що знаходяться і надходять на нього, з метою всебічного, повного і об`єктивного розслідування зазначеного кримінального правопорушення, встановлення осіб, які його вчинили, забезпечення можливості відшкодування завданих збитків та збереження електронної слідової інформації;

- клопотання розглянути без виклику осіб, у яких у володінні знаходиться вказаний рахунок.

Згідно з цим поданням, досудовим розслідуванням установлено, що 31 жовтня 2023 року невідома особа, яка користується номером телефону НОМЕР_3 , шляхом обману та незаконних операцій з використанням електронно-обчислювальної техніки, заволоділа грошовими коштами ОСОБА_5 в сумі 29 000 грн., чим спричинила матеріального збитку на вище вказану суму.

За результатами тимчасових доступів з`ясовано, що грошові кошти потерпілого ОСОБА_5 надішли на банківську картку № НОМЕР_4 .

Далі, 31 жовтня 2023 року ці грошові кошти в рівних сумах перераховані на карткові рахунки № НОМЕР_5 та № НОМЕР_6 .

Після цього, 31 жовтня 2023 року грошові кошти в сумі 14 000 грн. перераховані на банківський рахунок ОСОБА_6 , який знаходиться в АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК», номер НОМЕР_1.

Отож, є достатньо підстав вважати, що вищевказаний рахунок використовувався з метою вчинення кримінального правопорушення та зберіг сліди або відомості, що можуть бути використані, як доказ у кримінальному провадження, а тому виникла необхідність у накладенні арешту на нього.

Вказане необхідно, з метою припинення можливої протиправної діяльності невстановлених досудовим розслідуванням осіб та щоб запобігти можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження речових доказів.

За правилами ч. 2 ст. 172 КПК України, слідчий суддя розглядав клопотання прокурора без виклику власниці банківського рахунку - ОСОБА_6 , оскільки вона дізнавшись про його розгляд, може зняти або перерахувати грошові кошти, що унеможливить виконання ухвали.

У судовому засіданні, прокурор ОСОБА_3 підтримав подане клопотання, за підстав та обставин наведених у ньому.

Суд заслухавши прокурора, дослідивши надані матеріали кримінального провадження, дійшов до висновку, про необхідність накладення арешту на грошові кошти, що знаходяться на банківському рахунку НОМЕР_7 в АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК» і належать ОСОБА_6 , в межах суми 14 000 грн.

Згідно із ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно з ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, віртуальні активи, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Згідно з ч. 1 ст. 59 Закону України «Про банки і банківську діяльність» від 7 грудня 2000 року № 2121-III, арешт на майно банку (крім коштів, що знаходяться на кореспондентських рахунках банку), арешт на кошти та інші цінності юридичних або фізичних осіб, що знаходяться в банку, здійснюються виключно за постановою державного виконавця, приватного виконавця або за рішенням суду про стягнення коштів або про накладення арешту в порядку, встановленому законом. Зняття арешту з майна та коштів здійснюється за постановою державного виконавця, приватного виконавця або за рішенням суду.

Відповідно до ч. 2 ст. 59 Закону України «Про банки і банківську діяльність» від 7 грудня 2000 року № 2121-III, зупинення видаткових операцій за рахунками юридичних або фізичних осіб здійснюється в разі накладення арешту відповідно до частини першої цієї статті, а також в інших випадках, передбачених договором, Законом України "Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення", іншими законами та/або умовами обтяження, предметом якого є майнові права на грошові кошти, що знаходяться на банківському рахунку. Зупинення видаткових операцій здійснюється в межах суми, на яку накладено арешт, крім випадків, якщо арешт накладено без встановлення такої суми або якщо інше передбачено договором, законом чи умовами такого обтяження.

Отже, викладені норми свідчать, що арешт у кримінальному провадженні може буде накладений на гроші та цінності, які знаходяться на банківському рахунку, а не безпосередньо на нього.

Вимогами ч. 2 ст. 173 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про арешт майна, з метою збереження речових доказів, слідчий суддя повинен враховувати:

- правову підставу для арешту майна;

- можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні;

- розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою;

- розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;

- наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

До того ж, на виконання вимог ч. 3 ст. 132 КПК України, слідчий суддя має перевірити:

- чи існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження;

- чи потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора;

- чи може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

Згідно з ч. 4 ст. 173 КПК України, у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Вирішуючи клопотання в межах заявлених вимог, слідчий суддя установив, що 02 листопада 2023 року за заявою ОСОБА_5 внесені відомості до ЄРДР про кримінальне провадження № 0005227, за ознаками кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

Із копії заяви ОСОБА_5 та протоколу його допиту від 04 листопада 2023 року з`ясовано, що 31 жовтня 2023 року невідома особа, яка користується номером телефону НОМЕР_3 , шляхом обману та незаконних операцій з використанням електронно-обчислювальної техніки, заволоділа грошовими коштами ОСОБА_5 в сумі 29 000 грн., чим спричинила йому матеріального збитку на вище вказану суму.

Отже, слідчий суддя вважає доведеним, що могло мати місце кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 190 КК України, тобто шахрайство шляхом незаконних операцій з використанням електронно-обчислювальної техніки, предметом якого стали грошові кошти потерпілого ОСОБА_5 .

Також, слідчий суддя дійшла висновку, що грошові кошти, які знаходяться на банківському рахунку НОМЕР_7 в АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК», можуть бути використані, як доказ у кримінальному провадженні.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

З копії протоколу огляду від 14 жовтня 2024 року, від 18 жовтня 2024 року, від 01 листопада 2024 року та схеми вчинення кримінального правопорушення, слідчим суддею з`ясовано, що грошові кошти потерпілого ОСОБА_5 надішли на банківську картку № НОМЕР_4 .

Далі, 31 жовтня 2023 року ці грошові кошти в рівних сумах перераховані на карткові рахунку № НОМЕР_5 та № НОМЕР_6 .

Після цього, 31 жовтня 2023 року о 14:35 год. грошові кошти в сумі 14 000 грн. перераховані з картки № НОМЕР_5 на банківський рахунок ОСОБА_6 , який знаходиться в АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК», номер НОМЕР_7 .

Отож, вказане свідчить, що грошові кошти в сумі 14 000 грн., які належать потерпілому ОСОБА_5 , можуть знаходитися на банківському рахунку ОСОБА_6 , який обслуговується АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК», номер НОМЕР_7 .

У зв`язку з цим, слідчий суддя вважає, що грошові кошти на які прокурор просить накласти арешт відповідають ознакам речового доказу, які визначені ст. 98 КПК України.

Слідчий суддя погоджується, що іншим чином, аніж шляхом накладення арешту на грошові кошти на банківському рахунку НОМЕР_7 , забезпечити збереження цих речових доказів неможливо, оскільки вони можуть бути зняті, або перераховані на інший рахунок.

Слідчий суддя вважає, що потреби досудового розслідування виправдовують такий спосіб втручання у право власності ОСОБА_6 , а наслідки для неї, які настануть внаслідок арешту є виправданими, оскільки як встановлено вище останні грошові кошти можуть бути предметом кримінального правопорушення, яке вчинене стосовно потерпілого ОСОБА_5 .

У даному випадку необхідність виконання завдання кримінального провадження, зокрема захист особи від кримінальних правопорушень та забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування, переважають приватний інтерес ОСОБА_6 .

Отож, виходячи з викладеного, враховуючи розмір грошових коштів, які перераховані на рахунок ОСОБА_6 , розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, з метою збереження речових доказів, застосовуючи найменш обтяжливий спосіб арешту майна, слідчий суддя вважає за необхідне: накласти арешт на грошові кошти, що знаходяться на банківському рахунку НОМЕР_7 , який обслуговується АТ «Універсал Банк» (код в ЄРДПОУ 21133352, місцезнаходження: м. Київ, вул. Автозаводська, 54/19), що належать ОСОБА_6 , в межах суми 14 000 гривень.

Слідчий суддя відмовляє в накладенні арешту на усі грошові кошти на банківському рахунку належному ОСОБА_6 , оскільки не було доведено, що вони в повному обсязі здобуті кримінально протиправним шляхом, внаслідок вчинення кримінального правопорушення стосовно ОСОБА_5 .

Слідчий суддя відмовляє в накладенні арешту на банківський рахунок, оскільки це суперечить положенням ч. 10 ст. 170 КПК України та ст. 59 Закону України «Про банки і банківську діяльність» від 7 грудня 2000 року № 2121-III, за якими арешт у кримінальному провадженні може буде накладений на гроші та цінності, які знаходяться на банківському рахунку, а не безпосередньо на нього.

Слідчий суддя відмовляє у зобов`язанні АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК» накласти арешт на належні ОСОБА_6 грошові кошти, оскільки суб`єктом, який накладає арешт, згідно вимог КПК України є слідчий суддя/суд.

Отож, керуючись ст. 170-175, 309-310 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В :

клопотання прокурора Білоцерківської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_4 , про арешт майна, - задовольнити частково.

Накласти арешт на грошові кошти, що знаходяться на банківському рахунку НОМЕР_7 , який обслуговується АТ «Універсал Банк» (код в ЄРДПОУ 21133352, місцезнаходження: м. Київ, вул. Автозаводська, 54/19), що належать ОСОБА_6 , в межах суми 14 000 гривень.

В іншій частині - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку, безпосередньо до Київського апеляційного суду, протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення.

Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала виконується негайно слідчим, прокурором.

Слідчий суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1