Провадження №: 1-кс/755/145/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"20" січня 2025 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

розглянувши клопотання т.в.о. начальника 1 відділу слідчого управління (з дислокацією у м. Київ) Головного управління СБ України в АР Крим ОСОБА_5 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваної ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, уродженки станиці Зеленчукська Ставропольського краю РФ, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , заміжньої, раніше не судимої, у кримінальному проваджені № 0000107 від 01.05.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України,

в с т а н о в и в :

12 грудня 2024 року т.в.о. начальника 1 відділу слідчого управління (з дислокацією у м. Київ) Головного управління СБ України в АР Крим ОСОБА_5 звернувся до суду із клопотанням про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , за погодженням прокурором відділу нагляду за додержанням законів регіональним органом безпеки та процесуального керівництва і публічного обвинувачення у кримінальних провадженнях щодо злочинів, вчинених в умовах збройного конфлікту прокуратури Автономної Республіки Крим та міста Севастополя ОСОБА_3 .

Клопотання мотивоване тим, що у період 19-22 лютого 2014 року, Російська Федерація, використовуючи загострення політико-соціальної напруженості в Україні як привід для вторгнення на її суверенну територію, в порушення міжнародно-правових норм, у т.ч. Договору про дружбу, співпрацю та партнерство між Україною та Російською Федерацією (ратифікований Законом України № 13/98-ВР від 14.01.1998 та Федеральним Законом РФ № 42-ФЗ від 02.03.1999), Конституції України, із застосуванням кадрових військових підрозділів своїх збройних сил, а також підконтрольних уряду РФ проросійських політичних та інших організацій та об`єднань, вчинила захоплення адміністративних будівель органів державної влади України в Автономній Республіці Крим, блокування українських військових частин, а також організацію і проведення незаконного «референдуму щодо самовизначення Криму» на території АР Крим, із заздалегідь відомим та підконтрольним РФ результатом, який в подальшому став формальною підставою для прийняття незаконного рішення про включення до складу РФ території АР Крим і міста Севастополя на правах суб`єктів федерації.

Таким чином, з 20.02.2014 року РФ як держава-агресор, здійснила окупацію території України - півострова Крим із застосуванням збройних сил, військових підрозділів та парамілітарних утворень.

З метою реалізації політики окупації та остаточного приєднання тимчасово окупованої території АР Крим та м. Севастополь до складу РФ, а також придушення спротиву проукраїнського населення Криму, вищим керівництвом РФ було прийнято низку «законів та підзаконних нормативних актів», якими незаконно створено так звані судові, правоохоронні органи та органи місцевого самоврядування Республіки Крим.

Так, 24.02.2022 року, у зв`язку з відкритим військовим вторгненням РФ в Україну, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» Президент України видав Указ № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України «Про введення військового стану в Україні» №2002-ІХ від 24.02.2022 року та строк дії якого продовжувався відповідними Указами Президента до теперішнього часу.

Досудовим розслідуванням встановлено, що у громадянки України ОСОБА_6 , яка перебувала на тимчасово окупованій території м. Сімферополь АР Крим, за невстановлених досудовим розслідуванням обставин, у невстановлений час, проте не пізніше 11.05.2023 року, виник злочинний умисел, спрямований на добровільне зайняття посад, пов`язаних з виконанням організаційно-розпорядчих та адміністративно-господарських функцій у незаконному органі влади, створеному на тимчасово окупованій території півострова Крим.

Так, 11.05.2023 року, громадянка України ОСОБА_6 перебуваючи на тимчасово окупованій території Автономної Республіки Крим, а саме за адресою: АР Крим, м. Сімферополь, пр. Кірова, буд. 13, де окупаційними органами влади РФ, з метою реалізації окупаційної політики, було незаконно створено «Міністерство культури Республіки Крим», на підставі «Розпорядження Голови Ради міністрів Республіки Крим ОСОБА_7 , від 11 травня 2023 р. № 98-рп «Про ОСОБА_6 », за власною згодою була призначена та добровільно зайняла посаду «Першого заступника Міністра культури Республіки Крим», яка пов`язана з виконанням організаційно-розпорядчих та адміністративно-господарських функцій, у вищевказаному незаконному органі влади, створеному на тимчасово окупованій території.

17.05.2024 року у вказаному кримінальному провадженні громадянці України ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , повідомлено про підозру у вчиненні нею кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України.

В той же день, у зв`язку з тим, що ОСОБА_6 перебуває на тимчасово окупованій території Автономної Республіки Крим, письмове повідомлення про підозру вручено їй у спосіб, передбачений КПК України для вручення повідомлень, тобто шляхом опублікування повідомлення про підозру в газеті «Урядовий кур`єр» № 101 (7761) від 17.05.2024, на офіційному веб-сайті Офісу Генерального прокурора, а шляхом надсилання електронної копії документа через Інтернет-месенджер «WhatsАpp» на абонентський номер НОМЕР_1 , який перебуває у користуванні громадянки України ОСОБА_6 .

Таким чином, громадянка України ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України - колабораційна діяльність, тобто добровільне зайняття громадянином України посади, пов`язаної з виконанням організаційно-розпорядчих або адміністративно-господарських функцій, у незаконних органах влади, створених на тимчасово окупованій території, у тому числі в окупаційній адміністрації держави-агресора.

Викладені обставини та повідомлена ОСОБА_6 підозра підтверджується сукупністю доказів, отриманих в ході даного кримінального провадження, а саме: повідомленням про вчинене кримінальне правопорушення № 62/5/7-595 від 14.02.2024, відповідно до якого оперативним підрозділом виявлено факти протиправної діяльності громадянки України ОСОБА_6 , протоколом огляду Інтернет-сайту https://mkult.rk.gov.ru від 21.03.2024, яким підтверджується факт перебування ОСОБА_6 на посаді так званого «Першого заступника міністра культури Республіки Крим» та виконання нею відповідних обов`язків, протоколом огляду Інтернет-сайту https://mkult.rk.gov.ru від 22.03.2024, яким підтверджується факт перебування ОСОБА_6 на посаді так званого «Першого заступника міністра культури Республіки Крим» та виконання нею відповідних обов`язків, протоколом огляду Інтернет-сайту https://mkult.rk.gov.ru від 08.05.2024, яким підтверджується факт призначення та перебування ОСОБА_6 на посаді так званого «Першого заступника міністра культури Республіки Крим», висновком експерта № 187 від 09.09.2024 року за результатами проведення судової портретної експертизи, відповідно до якого на фотознімках, виявлених під час проведення огляду мережі Інтернет, зображена громадянка України ОСОБА_6 , відповіддю Офісу Президента України № 43-01/357 від 01.03.2024 року, на запит слідчого, про те, що матеріали стосовно припинення громадянства України ОСОБА_6 на розгляд Комісії при Президентові України з питань громадянства у встановленому порядку не надходили, іншими матеріалами кримінального провадження.

24.05.2024 року, постановою слідчого підозрювану ОСОБА_6 оголошено у розшук, у зв`язку з тим, що вона перебуває на тимчасово окупованій території України та не з`являється без поважних причин на виклик слідчого.

На даний час встановлено, що підозрювана ОСОБА_6 переховується від органу досудового розслідування на тимчасово окупованій території АР Крим, з метою ухилення від кримінальної відповідальності, що підтверджується матеріалами оперативного підрозділу.

Відповідно до ч. 6 ст.176 КПК України під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 109-1142, 258-258-5, 260, 261, 437-442 КК України, за наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, застосовується запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті, тобто тримання під вартою.

Вказане підтверджує наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: підозрювана може переховуватись від органу досудового розслідування та суду.

Також, використовуючи знайомство та різноманітну залежність від нього свідків по даному провадженню, перебування свідків на окупованій російською федерацією частині території України, ОСОБА_6 може здійснювати на них вплив, у тому числі і у способи, небезпечні для життя і здоров`я, з метою зміни, спотворення їх показань чи відмови від дачі показань.

Вказане підтверджує наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: підозрювана може незаконно впливати на свідків.

Крім того, враховуючи, що ОСОБА_6 продовжує протиправну діяльність перебуваючи на посаді незаконному органі, створеному на ТОТ АР Крим, вбачається наявність ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: підозрювана може вчинити інше кримінальне правопорушення.

Враховуючи вищевикладене, а також те, що ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України - колабораційна діяльність, тобто добровільне зайняття громадянином України посади, пов`язаної з виконанням організаційно-розпорядчих або адміністративно-господарських функцій, у незаконних органах влади, створених на тимчасово окупованій території, у тому числі в окупаційній адміністрації держави-агресора (злочин, який, відповідно до ст. 12 КК України є особливо тяжким та за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від дванадцяти до п`ятнадцяти років), вказують на наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3 і 5 ч. 1 ст. 177 КПК України та свідчать про те, що вона переховується від органів досудового розслідування та суду, може незаконно впливати на свідків чи продовжувати вчинення злочину, у якому підозрюється, а також іншим чином перешкоджати розслідуванню даного злочину.

З урахуванням неможливості запобігання вищенаведеним ризикам у інший спосіб, ніж обрання підозрюваній ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу не вбачається.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав та просив його задовольнити.

Захисник підозрюваної ОСОБА_6 - адвокат ОСОБА_4 заперечувала у задоволені даного клопотання, оскільки у клопотанні відсутні докази, що підозрювана обізнана про наявність кримінального провадження, крім того, ризики наведені прокурором на підставі ст. 177 КПК України містить лише формальний характер.

Підозрювана ОСОБА_6 у судове засідання не з`явилася. Викликалася шляхом публікації судової повістки у загальнодержавному засобі масової інформації - газеті «Урядовий кур`єр», на офіційному сайті Офісу Генерального прокурора.

Відповідно до ч. 8 ст. 135 КПК України, підозрювана ОСОБА_6 вважається особою, яка належним чином повідомлена про виклик.

За таких обставин, слідчий суддя, заслухавши думки сторін кримінального провадження, дослідивши надані матеріали, дійшла такого висновку.

Слідчим суддею встановлено, що згідно слідчим управлінням Головного управління Служби безпеки України в Автономній Республіці Крим здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 000055 від 19.02.2024 року, за підозрою ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст.111-1 КК України.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 184 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про застосування запобіжного заходу подається до місцевого загального суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду, і повинно містити: 1) короткий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, в якому підозрюється або обвинувачується особа; 2) правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 3) виклад обставин, що дають підстави підозрювати, обвинувачувати особу у вчиненні кримінального правопорушення, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини; 4) посилання на один або кілька ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу; 5) виклад обставин, на підставі яких слідчий, прокурор дійшов висновку про наявність одного або кількох ризиків, зазначених у його клопотанні, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини; 6) обґрунтування неможливості запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів; 7) обґрунтування необхідності покладення на підозрюваного, обвинуваченого конкретних обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу.

Як вбачається з долученої до матеріалів клопотання виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, слідче управління Головного управління Служби безпеки України в Автономній Республіці Крим знаходиться за адресою: вул. Юрія Поправки, 14-А, м. Київ, відтак, клопотання подано за правилами підсудності.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 42 КПК України, підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому статтями 276-279 цього Кодексу, повідомлено про підозру, особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, або особа, щодо якої складено повідомлення про підозру, однак його не вручено їй внаслідок не встановлення місцезнаходження особи, проте вжито заходів для вручення у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.

Відповідно до вимог ч. 8 ст. 135 КПК України, повістка про виклик особи, стосовно якої існують достатні підстави вважати, що така особа виїхала та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, у випадку обґрунтованої неможливості вручення їй такої повістки згідно з частинами першою, другою, четвертою - сьомою цієї статті, публікується в засобах масової інформації загальнодержавної сфери розповсюдження та на офіційному веб-сайті Офісу Генерального прокурора.

Підозрювана ОСОБА_6 належним чином повідомлена про виклик, з моменту опублікування повістки про її виклик у засобах масової інформації загальнодержавної сфери розповсюдження та на офіційному веб-сайті Офісу Генерального прокурора.

17.05.2024 року у вказаному кримінальному провадженні громадянці України ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_2 , повідомлено про підозру у вчиненні нею кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України, письмове повідомлення про підозру вручено їй у спосіб, передбачений КПК України для вручення повідомлень, тобто шляхом опублікування повідомлення про підозру в газеті «Урядовий кур`єр» № 101 (7761) від 17.05.2024, на офіційному веб-сайті Офісу Генерального прокурора, а шляхом надсилання електронної копії документа через Інтернет-месенджер «WhatsАpp» на абонентський номер НОМЕР_1 , який перебуває у користуванні громадянки України ОСОБА_6 .

Постановою т.в.о. начальника 1 відділу слідчого управління (з дислокацією у м. Київ) Головного управління СБ України в АР Крим ОСОБА_5 від 24 травня 2024 року у кримінальному провадженні № 0000055 від 19 лютого 2024 року, ОСОБА_6 оголошено в розшук.

Відповідно до ч. 6 ст. 193 КПК України слідчий суддя, суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі Нечипорук та Йонкало проти України від 21 квітня 2011 року термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (також рішення від 30 серпня 1990 р. у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» (Fox, CampbellandHartleyv. theUnitedKingdom), п. 32, Series А, № 182).

Крім того, слідчий суддя на вказаному етапі досудового розслідування не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів, визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу.

Виходячи з наявних в матеріалах даних, слідчий суддя дійшов висновку про обґрунтованість підозри ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України.

Також, слідчий суддя дійшов висновку про наявність правових підстав, з якими закон пов`язує можливість вирішення питання про обрання особі запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в порядку ч. 6 ст. 193 КПК України.

Згідно з ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якої підозрюється особа.

Водночас, відповідно до практики Європейського Суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. Зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.

Також слідчий суддя вважає доведеним наявність такого з ризиків, як можливість з боку підозрюваної переховуватись від органів досудового розслідування, оскільки встановлено, що ОСОБА_6 протягом тривалого часу переховується від органів досудового розслідування та перебуває на тимчасово окупованій території.

Вирішуючи клопотання про обрання ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя відповідно до ст. 177, 178 КПК України враховує тяжкість покарання що їй загрожує у разі доведеності його вини у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України у зв`язку з чим остання була оголошена у розшук та вважає наявними підстави для обрання підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для запобігання його подальшим спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, у зв`язку з чим клопотання підлягає задоволенню.

Окрім цього, слідчий суддя звертає увагу на положення ч. 6 ст. 176 КПК України, під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених статтями 109-114-2, 258-258-6, 260, 261, 437-442 Кримінального кодексу України, за наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, застосовується запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті.

Відповідно до вимог п. 5 ч. 1 ст. 176 КПК України, таким запобіжним заходом є тримання під вартою.

Згідно з ч. 4 ст. 197 КПК України, у разі постановлення слідчим суддею, судом ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, обвинуваченого на підставі частини шостої статті 193 цього Кодексу, строк дії такої ухвали не зазначається.

Відповідно до абзацу 2 ч. 4 ст. 183 КПК України, при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, обвинуваченого, який оголошений у міжнародний розшук, та/або який виїхав, та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, розмір застави не визначається.

Враховуючи наведене, слідчий суддя дійшов висновку про необхідність задоволення клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваній ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у порядку ч. 6 ст. 193 КПК України.

При цьому слідчий суддя роз`яснює, що ч. 6 ст. 193 КПК України передбачено, що після затримання особи на підставі ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, постановленої в порядку ч. 6 ст. 193 КПК України, і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Керуючись ст. 177, 178, 183, 193, 309, КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и в:

клопотання т.в.о. начальника 1 відділу слідчого управління (з дислокацією у м. Київ) Головного управління СБ України в АР Крим ОСОБА_5 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваної ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 - задовольнити.

Обрати підозрюваній ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , запобіжний захід у виді тримання під вартою, без визначення суми застави, в порядку ч. 6 ст. 193 КПК України.

Після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя за участю підозрюваного розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя