Справа № 357/2423/25
У Х В А Л А

25 лютого 2025 року Слідчий суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_17 за участю

секретаря судового засідання ОСОБА_18

прокурора ОСОБА_19

розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_1 на бездіяльність уповноважених осіб Білоцерківської окружної прокуратури стосовно невнесення відомостей до ЄРДР за заявою від 12.02.2025,

У С Т А Н О В И Л А:

До Білоцерківського міськрайонного суду Київської області надійшла скарга голови ГО «НОН-СТОП Україна» ОСОБА_1 на бездіяльність уповноважених осіб Білоцерківської окружної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви голови ГО «НОН-СТОП Україна» ОСОБА_1 від 12.02.2025.

У скарзі зазначається, що 12.02.2025 р. за вих. № 12/02/2025-6-9 головою ГО «НОН-СТОП УКРАЇНА» - ОСОБА_1 , з використанням технологій електронної пошти, з накладенням ЕЦП (КЕП), з офіційної електронної пошти ГО «НОН-СТОП УКРАЇНА», а саме , на офіційну електронну пошту Білоцерківської окружної прокуратури, а саме , було подано заяву про вчинення кримінального правопорушення.

На даний час, в порушення вимог ст. 214 КПК України, відомості за вказаною заявою про вчинення кримінального правопорушення не внесені, не повідомлено про початок досудового розслідування, витяг з ЄРДР не надано.

В ході здійснення правозахисної діяльності ГО«НОН-СТОП» встановлено, що керівництво Міністерства оборони України, зокрема директор Департаменту політики закупівель Міністерства оборони України - ОСОБА_2 , директор ДП «ДОТ» () - ОСОБА_3 , використовуючи ряд підконтрольних, афілійованих фізичних та юридичних осіб, в тому числі ТОВ «ТРЕЙД ГРАНІТ ІНВЕСТ» (), ТОВ «БУСЬКИЙ КОНСЕРВНИЙ ЗАВОД» (), ТОВ «КОНТРАКТ ПРОДРЕЗЕРВ 5» (), ТОВ «ФУДГРАНД» (), ТОВ «АСІКС ГРУП» (), ТзОВ «Міт Пром» (), ТОВ «ЯСНО 2022» (), ТОВ «НЕБО В ПІКСЕЛЬ» (), ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , створили організовану злочинну групу, діяльність якої спрямована на розкрадання і привласнення грошових бюджетних коштів, в тому числі коштів, що надходять за міжнародними та державними програмами, при виконанні тендерних пропозицій по закупівлі продовольства для ЗС України, що завдає прямої шкоди обороноздатності України та свідчить про вчинення вказаними суб`єктами державної зради. При реалізації вказаної злочинної схем, учасники ОЗГ, перебуваючи у злочинній змові із представниками Державної податкової служби України, використовуючи підконтрольних юридичних осіб, що входять до складу конвертаційного центру, здійснюють ухилення від сплати податків, легалізацію грошових коштів, отриманих злочинним шляхом. Дана злочинна схема реалізується шляхом укладення фіктивних, договорів: укладаючи угоди із підконтрольними підприємствами за завищеними цінами, незаконним нарахуванням ПДВ та видаткової частини відбувається вивід коштів, з метою ухилення від сплати податків і подальшій легалізації, виведених бюджетних коштів через ряд ФОПів та підприємств, підконтрольних учасникам організованої злочинної групи. Крім того, керівництво Міністерства оборони України, зокрема директор Департаменту політики закупівель Міністерства оборони України - ОСОБА_2 , директор ДП «ДОТ» () - ОСОБА_3 , перебуваючи у злочинні змові з іншими учасниками організованої злочинної групи, зловживаючи службовим становищем, маючи вплив на представників ТЦК та СП сприяють організації схем по ухиленню від мобілізації особам, які працюють на підконтрольних їм підприємствах.

В діях зазначених суб`єктів за твердженням скаржника вбачаються ознаки кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 111, ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 209, ч. 3 ст. 212, ч. 1 ст. 255, ч. 1 ст. 336, ч. 4 ст. 358, ч. 2 ст. 364, ч. 1 ст. 365, ч. 1 ст. 366, ч. 3 ст. 368, ч. 3 ст. 369 КК України.

В судове засідання скаржник не з`явився, зазначивши у прохальній частині скарги, що просить проводити розгляд скарги за його відсутності, при цьому наполягав на її задоволенні.

В судове засідання з`явився прокурор Білоцерківської окружної прокуратури ОСОБА_19 який долучив лист №50-1614вих25 від 14.02.2025 про розгляд звернення голови ГО «НОН-СТОП Україна» та направлення його за належністю до Шевченківського УП ГУНП України в м. Києві, для розгляду по суті та у відповідності до вимог ст. 214 КПК України, про що повідомлено заявника у встановлений законодавством термін.

Розглянувши скаргу та долучені до неї матеріали, слідчий суддя дійшла таких висновків.

Порядок кримінального провадження на території України визначається кримінальним процесуальним законодавством України (ч. 1 ст. 1 КПК України). Згідно із приписами ст. 26 КПК України слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень цим Кодексом.

Порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування визначений главою 26 КПК України.

Так, ч. 1 ст. 303 КПК України закріплений вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування. Зокрема, у відповідності до п. 1 ч. 1 ст.303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена така бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Системний аналіз положень закону дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення.

Так, у відповідності до ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення … зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Разом з тим, на підставі ст. 25 КПК України проголошено засаду публічності. Прокурор, слідчий зобов`язані в межах своєї компетенції розпочати досудове розслідування в разі надходження заяви (повідомлення) про вчинення кримінального правопорушення, а також вжити всіх передбачених законом заходів для встановлення події кримінального правопорушення та особи, яка його вчинила. З вказаною нормою кореспондується вимога п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України, у відповідності до якої до Єдиного реєстру досудових розслідувань вноситься, зокрема, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела. З цими вимогами узгоджуються приписи Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення (затверджене наказом Генерального прокурора України від 30.06.2020 № 298, зі змінами), з огляду на які до реєстру вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником, чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.

Таким чином, бездіяльність щодо внесення відомостей до ЄРДР в сенсі Кримінального процесуального кодексу України може мати місце лише у разі:

- надходження заяви про вчинення кримінального правопорушення до суб`єкта, який наділений відповідними повноваженнями вносити дані до ЄРДР;

- наявність в заяві інформації, яка свідчить про ознаки кримінального правопорушення;

- невнесення відомостей за заявою, яка надійшла уповноваженому суб`єкту і містить ознаки кримінального правопорушення, протягом 24 годин.

Як вбачається із поданої скарги, голова Громадської Організації «Нон-Стоп Україна» ОСОБА_1 на офіційну електронну пошту Білоцерківської окружної прокуратури Київської області направив заяву від 12.02.2025 за вих. № 12/02/2025-6-9 про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 111, ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 209, ч. 3 ст. 212, ч. 1 ст. 255, ч. 1 ст. 336, ч. 4 ст. 358, ч. 2 ст. 364, ч. 1 ст. 365, ч. 1 ст. 366, ч. 3 ст. 368, ч. 3 ст. 369 КК України.

Зі змісту заяви вбачається, що в ході здійснення правозахисної діяльності ГО «Нон-Стоп Україна» встановлено, що Міністерства оборони України, зокрема директор Департаменту політики закупівель Міністерства оборони України - ОСОБА_2 , директор ДП «ДОТ» () - ОСОБА_3 , використовуючи ряд підконтрольних, афілійованих фізичних та юридичних осіб, в тому числі ТОВ «ТРЕЙД ГРАНІТ ІНВЕСТ» (), ТОВ «БУСЬКИЙ КОНСЕРВНИЙ ЗАВОД» (), ТОВ «КОНТРАКТ ПРОДРЕЗЕРВ 5» (), ТОВ «ФУДГРАНД» (), ТОВ «АСІКС ГРУП» (), ТзОВ «Міт Пром» (), ТОВ «ЯСНО 2022» (), ТОВ «НЕБО В ПІКСЕЛЬ» (), та рядом фізичних осіб, створили злочинну групу з метою розкрадання і привласнення грошових бюджетних коштів, в тому числі коштів, що надходять за міжнародними та державними програмами, при виконанні тендерних пропозицій по закупівлі продовольства для ЗС України та сприяють організації схем по ухиленню від мобілізації особам, які працюють на підконтрольних їм підприємствах.

Проаналізувавши зміст поданої заяви слідчий суддя встановила, що в ній йдеться про ймовірне вчинення кримінальних правопорушень керівництвом Міністерства оборони України та посадовими особами ДП «ДОТ» з залученням інших юридичних та фізичних осіб, зокрема під час організації державних закупівель для ЗСУ. Однак жодних відомостей, що вчинення будь-яких кримінальних правопорушень відбувалось на території Білоцерківського району Київської області вказана заява не містить.

Порядок внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР визначений у ст. 214 КПК України.

Частиною 2 ст. 214 КПК України визначено, що досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до ЄРДР.

Водночас ч. 1 ст. 218 КПК України визначено, що досудове розслідування здійснюється слідчим того органу досудового розслідування, під юрисдикцією якого знаходиться місце вчинення кримінального правопорушення.

Як вбачається з листа Білоцерківської окружної прокуратури Київської області від 14.02.2025 за № 50-1614вих25 заява голови Громадської організації «Нон-Стоп Україна» ОСОБА_1 від 12.02.2025 за вих. № 12/02/2025-6-9 про вчинення кримінальних правопорушень була направлена за належністю до Шевченківського УП ГУНП України в м. Києві для реагування відповідно до ст. 214 КПК України.

Відтак, на час розгляду в суді скарги голови Громадської Організації «Нон-Стоп Україна» ОСОБА_1 на бездіяльність Білоцерківської окружної прокуратури Київської області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальні правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань на підставі заяви про вчинення про вчинення кримінальних правопорушень від 12.02.2025 за вих. № 12/02/2025-6-9, зазначена заява вже не перебуває в розпорядженні уповноважених осіб Білоцерківської окружної прокуратури Київської області.

Згідно п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України слідує, що слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Відповідно до ч.1 ст. 306 КПК України, скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - слідчим суддею Вищого антикорупційного суду, згідно з правилами судового розгляду, передбаченими статтями 318-380 цього Кодексу, з урахуванням положень цієї глави.

Водночас, нормами Розділу ІІІ КПК України визначено, що повноваження слідчого судді місцевого суду здійснюються ним лише щодо органів досудового розслідування та дізнання, які знаходяться в межах територіальної юрисдикції даного суду.

При цьому, ні положеннями § 1 Глави 26 КПК України, який регламентує оскарження рішень, дій чи бездіяльності органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування, ні іншими положеннями Глави 26 КПК України не визначено територіальної підсудності розгляду скарг, які подаються в порядку §1 Глави 26 КПК України.

Для вирішення цього питання слідчий суддя вважає за необхідне, за аналогією закону застосувати ті норми КПК України, які регулюють подібні правовідносини.

Відповідно до норм КПК України, зокрема ч.7 ст. 100, ч. 2 ст. 132, ч. 1 ст. 184, ч. 1 ст. 192 КПК України, клопотання, заяви, скарги під час досудового розслідування розглядає слідчий суддя місцевого суду, у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Таким чином, з урахуванням положень ч.6 ст. 9 КПК України, зазначене правило слід застосовувати і до розгляду скарг, клопотань, територіальна підсудність, щодо яких прямо не визначена процесуальним законом.

Згідно з положеннями ст. 38 КПК України органами досудового розслідування (органами, що здійснюють дізнання і досудове слідство) є: 1) слідчі підрозділи: а) органів Національної поліції; б) органів безпеки; в) органів, що здійснюють контроль за додержанням податкового законодавства; г) органів Державного бюро розслідувань; 2) підрозділи детективів, підрозділ внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України.

Тобто, чинний кримінальний процесуальний закон визначає органами досудового розслідування не службових осіб - слідчих цих органів досудового розслідування, а відповідні державні установи - слідчі підрозділи та підрозділи детективів.

Статтею 1 КПК України передбачено, що порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим Кодексом та іншими законами України.

Аналогічну позицію щодо застосування аналогії закону виклав Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних та кримінальних справ у листі від 16.06.2016 року № 223/1650/0/4-16. Також в цьому листі вказано, що органом досудового розслідування, враховуючи системний аналіз положень п.8 ч.1 ст.3 КПК України та ч.1 ст.38 КПК України, є: 1) слідчі підрозділи (Головне слідче управління, слідче управління, відділ, відділення) органів Національної поліції України, органів безпеки, органів, що здійснюють контроль за додержанням податкового законодавства, органів державного бюро розслідувань; 2) підрозділ детективів, підрозділ внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України. Іншими словами, органом досудового розслідування в конкретному кримінальному провадженні є не сам правоохоронний орган, до складу якого входить відповідний підрозділ (Національна поліція України, Служба безпеки України, Національне антикорупційне бюро України), а його підрозділ (управління, відділ), визначений у ч.1 ст.38 КПК.

Відповідно до ст. 307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: скасування рішення слідчого чи прокурора; скасування повідомлення про підозру; зобов`язання припинити дію; зобов`язання вчинити певну дію; відмову у задоволенні скарги.

Враховуючи викладене, а також те, що заява голови Громадської Організації «Нон-Стоп Україна» ОСОБА_1 про вчинення кримінальних правопорушень від 12.02.2025 за вих. № 02/02/2025-2-7 направлена за належністю до Шевченківського УП ГУНП України у м. Києві для реагування в порядку ст. 214 КПК України, слідча суддя дійшла висновку про неможливість задоволення скарги голови Громадської Організації «Нон-Стоп Україна» ОСОБА_1 з покладенням обов`язку на посадових осіб Білоцерківської окружної прокуратури Київської області внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості за такою заявою.

Керуючись ст. 25, 26, 214, 303-307, 309 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И Л А :

1. У задоволені скарги ОСОБА_1 на бездіяльність уповноважених осіб Білоцерківської окружної прокуратури стосовно невнесення відомостей до ЄРДР за заявою від 12.02.2025 відмовити.

2. Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

3. Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

4. Повний текст ухвали оголошений 28.02.2025.

Слідчий суддяОСОБА_17