Справа №522/1829/25
Провадження №1-кс/522/916/25
УХВАЛА

13 березня 2025 року м. Одеса

Слідчий суддя Приморського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

представника власника майна ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Приморського районного суду м. Одеси в режимі відеоконференції клопотанняпредставника власника майна адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000069 від 03.04.2022 року (з якого виділено матеріали кримінального провадження №0002556 від 15.12.2023 року) за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 111-1, ч. 1 ст.114, ч. 1 ст. 263, ч. 1 ст. 369, ч.1 ст. 436-2 КК України,

ВСТАНОВИВ:

У провадження слідчого судді Приморського районного суду м. Одеси надійшло клопотання представника власника майна адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , у якому він просить скасувати арешт майна у кримінальному провадженні №0000069 від 03.04.2022 року (з якого виділено матеріали кримінального провадження №0002556 від 15.12.2023 року) за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 111-1, ч. 1 ст.114, ч. 1 ст. 263, ч. 1 ст. 369, ч. 1 ст. 436-2 КК України, накладений постановою заступника керівника Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_5 від 08.04.2022 року у кримінальному провадженні №0000069 від 03.04.2022 року (новий номер кримінального провадження №0002556 від 15.12.2023 року), а саме: на грошові кошти в загальній сумі 63307 доларів США, 3700 Євро, 92815 гривень. Крім того, просить припинити повноваження Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів з управління грошовими коштами у загальній сумі 63307 доларів США, 3700 Євро та 92815 гривень, які було вилучено під час проведення обшуку у житловому приміщенні за адресою: АДРЕСА_1 .

В обґрунтування клопотання вказав, що в межах вказаного кримінального провадження заступником керівника Подільської окружної прокуратури м. Києва 08.04.2022 року самостійно (без звернення до слідчого судді) з посиланням на ст. 615 КПК України прийнято постанову про арешт майна, якою накладено арешт на грошові кошти у загальній сумі 63307 доларів США, 3700 Євро та 92815 гривень. Арешт на вказане майно накладений з метою збереження речових доказів та обґрунтований необхідністю збереження майна з огляду на можливу втрату активів, вчинення дій власником майна на шкоду державній безпеці України.

Зазначає, що в подальшому, ухвалою слідчого судді Подільського районного суду міста Києва від 22.06.2022 у справі №758/3824/22 клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_6 про визначення порядку зберігання речових доказів у кримінальному провадженні задоволено. Визначено порядок зберігання речових доказів у кримінальному провадженні №0000069 від 03.04.2022 року шляхом передачі Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, а саме грошових коштів в загальній сумі 63307 доларів США, 3700 Євро та 92815 грн, які вилучено під час проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_7 .

Вказує, що арешт накладено необґрунтовано, оскільки вище вказані грошові кошти, які в подальшому передані до АРМА належать ОСОБА_4 на підставі договору позики від 02.09.2021 року, котра ніякого відношення не має до вказаного кримінального провадження, а отже у його подальшому застосуванні відпала потреба, а відтак арешт підлягає скасуванню в порядку ст. 174 КПК України.

У судовому засіданні представник заявника клопотання підтримав та просив його задовольнити.

Слідчий у судове засідання не з`явився, сповіщався належним чином, надав до суду матеріали кримінального провадження №0002556 від 15.12.2023 року, яке було виділено з кримінального провадження №0000069 від 03.04.2022 року, та заяву, у якій зазначив, що у зв`язку з великою завантаженістю та проведенні слідчих дій просить провести судове засідання та розглянути клопотання адвоката ОСОБА_3 без його участі.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання про скасування арешту майна та додані до нього документи, заслухавши доводи представника заявника, приходить до наступного висновку.

Відповідно до частин 1, 2 статті 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

З наданих слідчому судді матеріалів кримінального провадження №0002556 від 15.12.2023 року вбачається, що Подільською окружною прокуратурою міста Києва здійснюється процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні №0000069 від 03.04.2022 року за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 111-1, ч. 1 ст.114, ч. 1 ст. 263, ч. 1 ст. 369 та ч. 1 ст. 436-2 КК України.

Прокурором Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_6 під час проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000069 від 03.04.2022 року проведено обшук за адресою: АДРЕСА_2 , в ході якого вилучено грошові кошти в сумі 63307 доларів США, 3700 євро, 92815 гривень.

Постановою заступника керівника Подільської окружної прокуратури м. Києва 08.04.2022 року на підставі ст. 615 КПК України, з метою збереження речових доказів, накладено арешт на грошові кошти на грошові кошти у загальній сумі 63307 доларів США, 3700 Євро та 92815 гривень.

Ухвалою слідчого судді Подільського районного суду міста Києва від 22.06.2022 року у справі №758/3824/22 клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_6 про визначення порядку зберігання речових доказів у кримінальному провадженні задоволено. Визначено порядок зберігання речових доказів у кримінальному провадженні №0000069 від 03.04.2022 року шляхом передачі Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, а саме грошових коштів в загальній сумі 63307 доларів США, 3700 Євро та 92815 грн, які вилучено під час проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_7 .

Згідно з актом приймання-передачі від 19.07.2022 року Подільська окружна прокуратура м. Києва передала в АРМА готівкові грошові кошти у загальній сумі 63307,00 (шістдесят три тисячі триста сім) доларів США, 3700,00 (три тисячі сімсот) євро та 92815,00 (дев`яносто дві тисячі вісімсот п`ятнадцять) гривень.

Також, було встановлено, що постановою прокурора Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_8 від 15.12.2023 року про виділення кримінального правопорушення певні матеріали досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000069 від 03.04.2022 року виділені в окреме провадження за №0002556 від 15.12.2023 року та згідно з постановою прокурора Київської міської прокуратури ОСОБА_9 від 25.12.2024 року здійснення досудового розслідування доручено слідчим Слідчого відділу Управління Служби безпеки України в Одеській області, а процесуальне керівництво прокурорам - Одеської обласної прокуратури.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 132 КПК України клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, якщо інше не передбачено пунктом 2 цієї частини;

Таким чином, з огляду на здійснення досудового розслідування у цьому кримінальному провадженні СВ УСБ України в Одеській області судовий контроль в межах цього провадження має здійснюватися слідчим суддею Приморського районного суду м. Одеси.

Відповідно до статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно з частиною другою статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до статті 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до частини другої статті 173 КПК України визначено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати, серед іншого, правову підставу для арешту майна та можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК

Так, в ході досудового розслідування кримінального провадження 07.04.2022 року було проведено обшук житлового приміщення за місцем фактичного проживання ОСОБА_7 за адресою: АДРЕСА_2 , в ході якого виявлено та вилучено грошові кошти в сумі 63307 доларів США, 3700 євро, 92815 гривень.

Згідно з Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта (номер інформаційної довідки 362091441 від 16.01.2024) власником квартири, яка розташована за адресою: АДРЕСА_2 , з 25.12.2015 року є ОСОБА_4 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 .

Таким чином, обшук було проведено в квартирі, яка належить на праві власності ОСОБА_4 .

Для підтвердження права власності та законності джерела походження грошових коштів, вилучених під час обшуку в квартирі, що належить ОСОБА_4 , заявником надано копію договору позики від 02.09.2021 року, укладеного між ОСОБА_4 як позичальником та ОСОБА_10 як позикодавцем.

Відповідно до п. п. 1, 2 договору позики від 02.09.2021 року Позикодавець передає у власність Позичальнику грошові кошти в сумі 75000,00 (сімдесят п`ять тисяч) доларів США 00 центів, а Позичальник зобов`язується повернути позикодавцеві суму позики у строк, установлений цим договором. Шляхом підписання цього договору Позичальник також підтверджує факт отримання ним від Позикодавця грошових коштів у сумі 75000,00 (сімдесят п`ять тисяч) доларів США 00 центів у день укладення цього договору.

Також, згідно з п. 3 договору позики від 02.09.2021 року позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику в повному обсязі не пізніше 12 січня 2027 року. При цьому Позичальник може повністю або частково достроково повернути позику.

На підтвердження майнового стану і спроможності ОСОБА_10 надати у позику ОСОБА_4 зазначену вище суму грошових коштів, представник заявника надав слідчому судді копії податкових декларацій ОСОБА_10 за 2019-2021 роки, з яких вбачається, що дохід ОСОБА_10 становить: за 2019 рік 2 533 183,97 грн (еквівалентно 98 185,43 доларам США згідно із середньорічним курсом НБУ за 2019 рік); за 2020 рік 1 347 307,46 грн (еквівалентно 49 974,31 доларам США згідно із середньорічним курсом НБУ за 2020 рік); за 2021 рік 2 544 493,14 грн (еквівалентно 93 239,03 доларам США згідно із середньорічним курсом НБУ за 2021 рік).

Також, п. 6 договору позики від 02.09.2021 року встановлює, що сторони домовились, що цей договір укладається Позичальником у власних інтересах, а не в інтересах сім`ї, у зв`язку з чим відповідно до ч. 3 ст. 61 та ч. 4 ст. 65 Сімейного кодексу України грошові кошти, отримані Позичальником за цим договором, не є об`єктом права спільної сумісної власності подружжя, а цей договір не створює обов`язки для другого із подружжя.

З урахуванням вище викладеного, слідчий суддя погоджується з доводами представника власника майна ОСОБА_3 , що арешт на майно було накладено необґрунтовано, оскільки власником арештованого та переданого до АРМА майна є саме ОСОБА_4 на підставі договору позики від 02.09.2021 року, яка не має жодного відношення до кримінальних проваджень №0000069 від 03.04.2022 року та №0002556 від 15.12.2023 року, а тому арешт майна підлягає скасуванню.

Статтею 16 КПК України передбачено недоторканість права власності як одну із засад кримінального провадження. Цією нормою передбачено, що позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Водночас, слідчий суддя враховує, що в силу статті 41 Конституції України, статті 1 протоколу № 1 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожна фізична та юридична особа має право володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше, ніж на користь суспільства і на умовах, передбачених Законом або загальними принципами міжнародного права.

Стаття 1 Першого протоколу до Європейської конвенції гарантує право на вільне володіння своїм майном, яке звичайно називається правом на власність.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, для того, щоб втручання в право власності вважалося допустимим, воно повинно служити не лише законній меті в інтересах суспільства, а повинна бути розумна співмірність між використовуваними інструментами і тією метою, на котру спрямований будь-який захід, що позбавляє особу власності. Розумна рівновага має зберігатися між загальними інтересами суспільства та вимогами дотримання основних прав особи (рішення у справі «АГОСІ проти Сполученого Королівства» (AGOSI v. The United Kingdom від 24 жовтня 1986 року, серія А, № 108, п. 52). Іншими словами, заходи щодо обмеження права власності мають бути пропорційними щодо мети їх застосування.

У справі Раймондо проти Італії (Raimondo v. Italy, рішення 24.01.1994), в яких заявники скаржилася на контроль за використанням власності в зв`язку з провадженням кримінального розслідування, не знайшовши у цьому випадку порушення статті 1 протоколу № 1, Суд відзначив порушення в тому, що уряд не вжив швидких заходів для того, щоб знову надати в повноправне користування власність після закінчення відповідних розслідувань (п.35).

З викладених вище норм КПК України та практики Європейського суду з прав людини, вбачається, що захист прав власника чи законного володільця майна, яке має значення для кримінального провадження, є пріоритетним, і ступінь втручання у право власності особи має бути співмірним потребам досудового розслідування.

Зважаючи на доводи, викладені у клопотанні, керуючись принципами диспозитивності та змагальності сторін, слідчий суддя приходить до висновку, що арешт, накладений постановою заступника керівника Подільської окружної прокуратури м. Києва від 08.04.2022 року, підлягає скасуванню.

Оцінюючи вимогу заявника про припинення повноважень Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів з управління грошовими коштами у загальній сумі 63307 доларів США, 3700 Євро та 92815 гривень, слідчий суддя виходить з наступного.

Ухвалою слідчого судді Подільського районного суду міста Києва від 22.06.2022 у справі №758/3824/22 майно передано Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, для здійснення заходів з управління ними.

Відповідно до абзацу 7 частини 6 статті 100 КПК України речові докази вартістю понад 200 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, якщо це можливо без шкоди для кримінального провадження, передаються за письмовою згодою власника, а в разі її відсутності - за рішенням слідчого судді, суду Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, для здійснення заходів з управління ними з метою забезпечення їх збереження або збереження їхньої економічної вартості, а речові докази, зазначені в абзаці першому цієї частини, такої самої вартості - для їх реалізації з урахуванням особливостей, визначених законом.

Згідно з ч. 1 ст. 2 Закону України «Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів», Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів (далі - Національне агентство), є центральним органом виконавчої влади із спеціальним статусом, що забезпечує формування та реалізацію державної політики у сфері виявлення та розшуку активів, на які може бути накладено арешт у кримінальному провадженні чи у справі про визнання необґрунтованими активів та їх стягнення в дохід держави, та/або з управління активами, на які накладено арешт у кримінальному провадженні чи у справі про визнання необґрунтованими активів та їх стягнення в дохід держави або які конфісковано у кримінальному провадженні чи стягнено за рішенням суду в дохід держави внаслідок визнання їх необґрунтованими.

Згідно з вимогами ст. 19 Закону України «Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів» Національне агентство здійснює управління активами, на які накладено арешт у кримінальному провадженні.

Згідно з ч. 1 ст. 20 Закону України «Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів» Управління грошовими коштами у готівковій та безготівковій формах у будь-якій валюті, а також банківськими металами, на які накладено арешт у кримінальному провадженні або у позовному провадженні у справах про визнання необґрунтованими активів та їх стягнення в дохід держави, здійснюється Національним агентством шляхом:

1) їх розміщення на депозитних рахунках Національного агентства у відповідній валюті або банківському металі, відкритих у державних банках, визначених на конкурсних засадах у порядку, встановленому законодавством про державні (публічні) закупівлі, за договором банківського вкладу на вимогу, за наявності висновку Національного банку України про створення умов для визнання банку проблемним або неплатоспроможним;

2) продовження їх розміщення до закінчення строку дії договору депозиту на депозитному рахунку власника в банку, в якому вони були розміщені на момент накладення арешту, із забороною здійснення видаткових операцій та виплати процентів чи доходу в іншій формі згідно з умовами договору. У випадку закінчення строку дії договору депозиту з наступного дня подальше управління відповідними коштами або банківськими металами разом з нарахованими після накладення арешту процентами чи іншими видами доходу здійснюється в порядку, визначеному пунктом 1 цієї частини.

Згідно з положеннями абз. 2 п. 2 ч. 1 ст. 20 Закону України «Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів» майно банку (крім коштів, що знаходяться на кореспондентських рахунках банку), а також кошти та інші цінності юридичних або фізичних осіб, що перебувають у банку та на які накладено арешт, передаються в управління (перераховуються на рахунки) Національного агентства не пізніше наступного робочого дня після надходження до банку платіжної вимоги, оформленої Національним агентством, та доданих до неї копій звернення прокурора, ухвали слідчого судді, суду про накладення арешту.

Як зазначив Верховний Суд у Постановах від 04 грудня 2019 року по справі №910/15262/18, від 28 лютого 2023 року по справі №910/19288/21, від 31 травня 2022 року по справі №910/20577/20, від 05 серпня 2020 року по справі №910/7520/19, від 25 лютого 2021 року по справі №910/800/19 ухвала слідчого судді (суду) про передачу активів в управління Національному агентству є визначеним слідчим суддею (судом) спеціальним порядком зберігання речових доказів, яким забезпечується виконання ухвали про арешт цих активів.

Отже, з моменту прийняття заступником керівника Подільської окружної прокуратури міста Києва постанови від 08.04.2022 року про арешт активів та ухвали Подільського районного суду міста Києва від 22.06.2022 року у справі №758/3824/22 про передачу таких арештованих активів в управління Національного агентства, виключно останнє уповноважується здійснювати права володіння, розпорядження та користування щодо цього майна, у зв`язку з чим права власника такого майна щодо володіння користування та розпорядження таким майно обмежуються в силу закону.

З вищенаведеного вбачається, що власник обмежується у праві власності в силу закону на час дії арешту, оскільки передача майна чи інших активів Національному агентству безпосередньо пов`язана із обмеженням прав на розпорядження та користування майном, що є складовою вирішення питання про арешт майна в кримінальному провадженні.

Відповідно до абз. 1 ч. 8 ст. 21 Закону України «Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів» у разі надходження винесеного у межах наданих законом повноважень рішення прокурора або судового рішення, що набрало законної сили, якими скасовано арешт прийнятих в управління активів та/або скасовано передачу активів в управління Національному агентству, за умови наявності судового рішення у Єдиному державному реєстрі судових рішень, Національне агентство протягом десяти робочих днів повертає їх законному власнику.

Таким чином, оскільки слідчий суддя прийшов до висновку про скасування арешту майна - майно має бути повернуто законному власнику, оскільки подальші підстави його перебування в управлінні Національного агентства відсутні.

Враховуючи вищенаведене, слідчий суддя приходить до висновку, що дане клопотання є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 98, 100, 131-132, 170-174, 309, 369-372 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання представника власника майна адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000069 від 03.04.2022 року (новий номер кримінального провадження №0002556 від 15.12.2023 року) за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 111-1, ч. 1 ст.114, ч. 1 ст. 263, ч. 1 ст. 369, ч. 1 ст. 436-2 КК України, задовольнити.

Скасувати арешт, накладений постановою заступника керівника Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_5 від 08.04.2022 року у кримінальному провадженні №0000069 від 03.04.2022 року (новий номер кримінального провадження №0002556 від 15.12.2023 року), а саме на грошові кошти в загальній сумі 63307,00 (шістдесят три тисячі триста сім) доларів США, 3700,00 (три тисячі сімсот) Євро, 92815,00 (дев`яносто дві тисячі вісімсот п`ятнадцять) гривень.

Повноваження Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів з управління грошовими коштами у загальній сумі 63307,00 (шістдесят три тисячі триста сім) доларів США, 3700,00 (три тисячі сімсот) Євро, 92815,00 (дев`яносто дві тисячі вісімсот п`ятнадцять) гривень, які було вилучено під час проведення обшуку у житловому приміщенні за адресою: АДРЕСА_1 , - припинити, зобов`язавши повернути майно власнику ОСОБА_4 , РНОКПП: НОМЕР_1 .

Ухвала в порядку ст. 309 КПК України оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1