Номер провадження 1-кс/404/509/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 березня 2025 року м. Кропивницький

Слідчий суддя Кіровського районного суду міста Кіровограда ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , розглянувши в залі судових засідань Кіровського районного суду міста Кіровограда матеріали клопотання представника власника арештованого майна адвоката ОСОБА_4 , в інтересах ОСОБА_5 про скасування арешту майна, застосованого на підставі ухвали слідчого судді Кіровського районного суду м. Кіровограда від 16.01.2024 року по кримінальному провадженню 0003467 за ч. 1 ст. 146, ч.1 ст.307 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Представник власника арештованого майна адвокат ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_5 звернувся з клопотанням до слідчого судді Кіровського районного суду міста Кіровограда з вимогою скасувати арешт майна, накладений ухвалою слідчого судді Кіровського районного суду м. Кіровограда від 16.01.2024 року по кримінальному провадженню 0003467 за ч. 1 ст. 146, ч.1 ст.307 КК України на телефон «iPhone» imei НОМЕР_1 ; imei2 НОМЕР_2 , власником та фактичним володільцем якого є ОСОБА_5 , в повному обсязі.

Клопотання обґрунтовано тим, що минув тривалий час з накладення арешту на майно, подальше застосування заходу забезпечення є невиправданим і перешкоджає користуванню та розпорядженню майном власника. Власник майна позбавлена права користування майном, всі експертизи проведені, орган досудового розслідування не вчинив дій для подолання встановленої системи логічного захисту телефону, тому просить скасувати арешт з мобільного телефону «iPhone» imei НОМЕР_1 ; imei2 НОМЕР_2 та повернути його власнику.

Представник власника майна в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд клопотання без його участі та просить задовольнити клопотання.

Прокурор в судовому засіданні заперечила у задоволені клопотання, оскільки вилучене майно досі досліджується органом досудового розслідування та його повернення негативно вплине на розслідування кримінального провадження.

Слідчий суддя дослідивши матеріали клопотання, приходить до наступного.

Кропивницьким РУП ГУНП в Кіровоградській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні 0003467 за ознаками кримінального правопорушення за ч. 1 ст. 146, ч.1 ст.307 КК України.

Ухвалою слідчого судді Кіровського районного суду міста Кіровограда від 16 січня 2024 року клопотання слідчого задоволено. Накладено арешт на мобільний телефон «iPhone» imei НОМЕР_1 ; imei2 НОМЕР_2 , власником та фактичним володільцем якого є ОСОБА_5 та інше майно вилучене в ході обшуку нежитлового приміщення, загальною площею 168,7 кв.м., яке розташоване по АДРЕСА_1 , із забороною користування та розпорядження вказаним майном.

У відповідності до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до ч. 1 ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Згідно до ст. 41 Конституції України ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право власності є непорушним.

Відповідно до вимог ст.ст. 36, 40 КПК слідчий та прокурор зобов`язані забезпечити проведення швидкого та ефективного досудового розслідування у кримінальному провадженні.

Як було встановлено слідчим суддею, арешт застосовано з метою отримання інформації. Правоохоронний орган не має технічної можливості розблокувати мобільний телефон протягом двох років, тобто продовження арешту не досягне легітимної мети, оскільки не будуть досягнуті цілі кримінального провадження.

Під час розгляду клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, сторони кримінального провадження повинні подати докази обставин, на які вони посилаються. ( ч. 5 ст. 132 КПК України)

Слідчий та прокурор не подали доказів на підтвердження того, що після відмови власником майна ОСОБА_5 добровільного доступу до інформації наявної в мобільного телефону «iPhone» imei НОМЕР_1 ; imei2 НОМЕР_2 , органом досудового розслідування вчинено дії для подолання встановленої системи логістичного захисту вказаного мобільного телефону.

Слушними є доводи адвоката, який у заяві зазначив про те, що орган досудового розслідування не звернувся до слідчого судді із клопотанням про тимчасовий доступ до речей та документів, а саме до внутрішньої інформації, яка зберігається у вказаному телефоні, з можливістю подолання встановленої системи логічного захисту на мобільному телефоні «iPhone» imei НОМЕР_1 ; imei2 НОМЕР_2 .

Згідно ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами. Отже слідчий з прокурором не виконали всіх умов для добровільного розблокування телефону.

Статтею 18 КПК України встановлено, що жодна особа не може бути примушена визнати свою винуватість у вчиненні кримінального правопорушення або примушена давати пояснення, показання, які можуть стати підставою для підозри, обвинувачення у вчиненні нею кримінального правопорушення. Кожна особа має право не говорити нічого з приводу підозри чи обвинувачення проти неї, у будь-який момент відмовитися відповідати на запитання, а також бути негайно повідомленою про ці права. Жодна особа не може бути примушена давати пояснення, показання, які можуть стати підставою для підозри, обвинувачення у вчиненні її близькими родичами чи членами її сім`ї кримінального правопорушення.

Відповідно до ст. 63 Конституції України особа не несе відповідальності за відмову давати показання або пояснення щодо себе, членів сім`ї чи близьких родичів, коло яких визначається законом.

За таких підстав, клопотання представника власника арештованого майна адвоката ОСОБА_4 , в інтересах ОСОБА_5 про скасування арешту майна, в повному обсязі, застосованого на підставі ухвали слідчого судді Кіровського районного суду м. Кіровограда від 16.01.2024 року по кримінальному провадженню 0003467 за ч. 1 ст. 146, ч.1 ст.307 КК України підлягає частковому задоволенню.

Згідно із висновком Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду ухвали слідчого судді про відмову в скасуванні арешту майна, і про повне або часткове скасування арешту майна відповідно до положень п. 9 ч. 1 ст. 309 КПК України у взаємозв`язку зі статтями 170, 173, 174 КПК України апеляційному оскарженню не підлягають (Постанова ОП ККС від 20 травня 2024 року у справі № 712/191/23 (провадження № 51-3208кмо23).

Керуючись ст. 174 КПК України,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити частково.

Скасувати заборону користування на майно, встановлену на підставі ухвали слідчого судді Кіровського районного суду м.Кіровограда від 16 січня 2024 року, а саме на:

- мобільний телефон «iPhone» imei НОМЕР_1 ; imei2 НОМЕР_2 , власником якого є ОСОБА_5 .

В решті вимог відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя Кіровського ОСОБА_1

районного суду

м.Кіровограда