ЧЕРВОНОАРМІЙСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЖИТОМИРСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 273/1519/24
Провадження № 1-кс/292/26/24
У Х В А Л А

05 грудня 2024 року с-ще Пулини

Слідчий суддя Червоноармійського районного суду Житомирської області ОСОБА_1

при секретарі судового засідання ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність старшого дізнавача СД Звягельського РВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_4 в порядку ст. 303 КПК України,-

В С Т А Н О В И В :

08 жовтня 2024 року з Житомирського апеляційного суду до Червоноармійського районного суду Житомирської області надійшла для розгляду справа за скаргою ОСОБА_3 на бездіяльність старшого дізнавача СД Звягельського РВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_4 , яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за її заявою від 01.07.2024.

Скарга мотивована тим, що 01.07.2024 нею до старшого дізнавача СД Звягельського РВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_4 подана заява про злочин, яку він прийняв на типовому бланку протоколу, однак не здійснив процесуальних дій, які зобов"язаний був вчинити у визначений строк.

Просить постановити ухвалу, якою визнати бездіяльність дізнавача СД Звягельського РВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_5 , зобов"язати слідчого негайно розглянути вказану заяву про злочин, задовольнити її, негайно повідомити про результат розгляду вказаних у додатку клопотань та при розгляді даної скарги дотримуватися процесуальних строків.

У судове засідання скаржниця не з`явилася, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином. На електронну пошту суду з електронної адреси - ІНФОРМАЦІЯ_1 надійшла фотокопія заяви від імені ОСОБА_3 про відкладення судового засідання, яку слідчий суддя до уваги не бере, оскільки вона не підписана електронним цифровим підписом, а письмова заява до суду не надходила. Також у справі відсутні дані про те, що електронна адреса - ІНФОРМАЦІЯ_1 належить заявниці.

Прокурор в судове засідання не з"явився, надіслав суду письмову заяву, в якій просить у задоволенні скарги відмовити, як безпідставної, оскільки бездіяльність дізнавача відсутня.

У судове засідання дізнавач не з`явився, про місце та час розгляду справи повідомлений належним чином.

Відповідно до ч.3 ст. 306 КПК України слідчий суддя розглядає скаргу за відсутності скаржника, прокурора та слідчого, оскільки їх неявка не перешкоджає її розгляду.

Згідно ч.4 ст.107 КПК України у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

За таких обставин фіксування судового засідання технічним засобом не здійснювалось.

Розглянувши скаргу та дослідивши надані матеріали, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Згідно ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Частиною 1 ст.303 КПК України передбачено, що на досудовому провадженні можуть бути оскаржені на ряду з іншими і бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

Згідно протоколу прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію від 01.07.2024, старший дізнавач СД Звягельського РВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_4 відібрав заяву у ОСОБА_3 про кримінальне правопорушення, в якій зазначено, що суддя ОСОБА_6 незаконно відмовила у доступі до правосуддя, внаслідок чого порушено її право на справедливий і відкритий розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом. Залишила її дочку та інших полонянок в небезпеці. Здійснила геноцид її прав (ст.442 КК України), безпідставне затягування або не вжиття суддею заходів щодо розгляду скарги чи справи встановленого законом справа (№273/1240/24).

Відповідно до талона-повідомлення єдиного обліку №10050 про прийняття і реєстрацію заяви (повідомлення) про кримінальне правопорушення та іншу подію та рапорта інспектора-чергового Звягельського РВП ГУНП в Житомирській області від 01.07.2024, 01.07.2024 о 10:51 надійшло повідомлення зі служби 102 про те, що 01.07.2024 о 10:51 за адресою: АДРЕСА_1 , ОСОБА_3 скаржиться на суддю ОСОБА_7 , яка незаконно винесла рішення.

Згідно довідки від 19.07.2024 за результатами розгляду матеріалів зареєстрованих в ІТС ІПНП (журналі ЄО) №10050 від 01.07.2024, до поліції надійшло звернення ОСОБА_3 в якому остання зазначила, що суддя Новоград-Волинського міськрайонного суду ОСОБА_8 вчинила кримінальне правопорушення, а саме - незаконно відмовили їй в доступі до правосуддя, внаслідок чого порушено її право на справедливий і відкритий розгляд справи (№273/1240/24) упродовж розумного строку. Оскільки дане звернення до компетенції поліції не входить, неможливість надання оцінки тим чи іншим діям судді Новоград-Волинського міськрайонного суду ОСОБА_8 , тому заявнику роз"яснено, що з метою вирішення питань порушених у зверненні, йому необхідно звернутися для розгляду за належністю до відповідних компетентних органів. Враховуючи зазначене, в даних матеріалах не встановлено ознак вчинення кримінального правопорушення, а тому відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань не вносились.

Листом Звягельського РВП №18963/220/03-2024 від 22.07.2024 ОСОБА_3 повідомлено про результати розгляду її звернення з приводу можливих неправомірних дій судді Новоград-Волинського міськрайонного суду ОСОБА_8 . У листі зазначено, що під час розгляду звернення не встановлено ознак вчинення кримінального правопорушеня, а тому відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань не вносились.

У Єдиному реєстрі судових рішень, до якого суд має повний доступ, наявні ухвали слідчого судді Новоград-Волинського міськрайонного суду Житомирської області ОСОБА_6 від 27.06.2024 (справа № 273/1240/24), про відмову у відкритті провадження в порядку п.1 ч. 1 ст.303 КПК України за скаргами ОСОБА_3 про скасування постанов начальника сектору дізнання Звягельського РВП ГУНП в Житомирській області від 19.06.2024 та прокурора Звягельської окружної прокуратури про відмову в задоволенні клопотання від 20.06.2024, в кримінальному провадженні №0000136 від 23.04.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.129 КК України. Дані ухвали набрали законної сили - 03.07.2024.

З досліджених документів вбачається, що ОСОБА_3 просить внести відомості до ЄРДР про кримінальне правопорушення, передбачене ст.422 КК України щодо судді Новоград-Волинського міськрайонного суду Житомирської області ОСОБА_6 , яка винесла по справі № 273/1240/24 рішення, з якими вона не погоджується.

За статтями 126, 129 Конституції України незалежність і недоторканність судді гарантуються Конституцією та законами України; вплив на суддю у будь-який спосіб забороняється; суддю не може бути притягнуто до відповідальності за ухвалене ним судове рішення, за винятком вчинення злочину або дисциплінарного проступку; суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним та керується верховенством права.

Для перегляду судового рішення у процесуальних кодексах встановлені відповідні процедури судочинства, які передбачають оскарження судового рішення та надання йому юридичної оцінки компетентним судом.

Ухвалення судового рішення, з яким незгодна особа не може бути наслідком притягнення судді до кримінальної відповідальності.

Згідно рішення Конституційного Суду України від 11.06.2020 № 7-р/2020 у справі №1-305/2019(7162/19) суддю може бути притягнуто до кримінальної відповідальності лише у випадку, коли правопорушення вчинено умисно, має місце свавільне зловживання повноваженнями судді, що перешкоджає здійсненню правосуддя чи переслідує нелегітимні цілі (заподіяння шкоди іншим особам або суспільним інтересам тощо), прикриваючись виконанням вимог закону.

Будь-яке кримінальне обвинувачення щодо судді має ґрунтуватися на приписах кримінального закону, що є достатньо чіткими, зрозумілими, однозначними та передбаченими, за умови встановлення гарантій, які забезпечують незалежність судді при здійсненні правосуддя.

Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Вимогами ч.5 ст.214 КПК України передбачено, що до Єдиного реєстру досудових розслідувань, серед іншого, вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.

Згідно ч.1 ст.11 КК України, кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення.

Положення ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч.1 ст.2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом, і саме тому відомості, які вказують на ознаки складу кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

До Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться не будь-які заяви, які надходять до органів досудового розслідування, прокурора, а лише відомості про кримінальне правопорушення, коли такі відомості викладені особою в заяві чи повідомленні про кримінальне правопорушення.

При цьому зміст ч. l ст. 214 КПК України не передбачає обов`язку слідчого чи прокурора вносити до ЄРДР всі прийняті та зареєстровані ними заяви, зокрема ті, що не містять у собі відомостей про склад кримінального правопорушення, передбаченого діючим КК України.

Відповідно до висновку зробленого у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30.01.2019 у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

У висновку судової палати у кримінальних справах Верховного Суду України від 01.07.2013 щодо питання про початок кримінального провадження стосовно суддів, яке пов`язане зі здійсненням ними судочинства, зазначено, що для забезпечення незалежності суддів, при отриманні заяви про вчинений суддею злочину, який пов`язаний зі здійсненням ним судочинства, уповноважений орган повинен внести відомості до ЄРДР та розпочати розслідування тільки такої заяви або повідомлення, які містять ознаки кримінального правопорушення, а не будь-які інші. Такий обов`язок слідчого і прокурора визначено ч. 1 ст.2 КК України, оскільки підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом.

Верховний Суд України в постанові від 15.04.2008 у справі № 21-319во07 зазначив, що законність процесуальних актів і дій (бездіяльності) суду, вчинених при розгляді конкретної справи, не може перевірятися, за межами передбаченого законом процесуального контролю. Намагання зробити це в конкретній справі шляхом подання окремого позову проти суду чи судді є протиправним втручанням у здійснення правосуддя і посяганням на процесуальну незалежність суду.

З наведених вище правових норм можна зробити висновок, що незгода із прийнятим суддею процесуальним рішенням в конкретній справі шляхом подання заяви про кримінальне правопорушення може вказувати на наявність ознак протиправного втручання у здійснення правосуддя й посягання на процесуальну незалежність суддів, визначених статтями 126 та 129 Конституції України.

Аналіз положень КПК України дає підстави для висновку, що до ЄРДР підлягають внесенню заяви та повідомлення, які містять обґрунтовані відомості про кримінальне правопорушення.

Слідчим суддею встановлено, що заява ОСОБА_3 про вчинення суддею Новоград-Волинського міськрайонного суду ОСОБА_6 , кримінального правопорушення, передбаченого ст.442 КК України, за своїм змістом не містить об`єктивних відомостей про вчинення суддею зазначеного кримінального правопорушення, тому підстави для внесення наведених у заяві відомостей до ЄРДР відсутні.

Із заяви ОСОБА_3 вбачається, що остання не наводить конкретних дій судді, які утворюють склад вказаного кримінального правопорушення. У викладених доводах скаржниці не міститься об`єктивної сторони відповідного кримінального правопорушення, що не дає підстав для кваліфікації дій судді за вказаною статтею.

На підтвердження своїх тверджень, ОСОБА_3 жодних обставин, які б могли свідчити про можливе вчинення суддею кримінального правопорушення, у заяві не викладено, а все зводиться лише до незгоди з прийнятими рішеннями у конкретній справі, які уже набрали законної сили.

Встановлені під час розгляду скарги обставини не свідчать про порушення ч.1 ст. 214 КПК України, а тому слідчий суддя не вбачає підстав для внесення до ЄРДР відомостей по заяві ОСОБА_3 від 01.07.2024.

Враховуючи викладене, скарга ОСОБА_3 на бездіяльність старшого дізнавача СД Звягельського РВП ГУНП в Житомирській області, задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст.372, 394 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні скарги ОСОБА_3 відмовити.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо вона не скасована, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а у разі, якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка має право на оскарження, апеляційна скарга подається протягом 5 днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1