УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 грудня 2024 року, слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в приміщенні Шевченківського районного суду м.Києва клопотання адвоката ОСОБА_3 , що діє в інтересах ТОВ «ЕКНІС-ІНЖИНІРИНГ», про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду м.Києва від 14.11.2024 року у кримінальному провадженні №0000003, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 03.01.2024 року, -

У С Т А Н О В И В:

19 грудня 2024 до Шевченківського районного суду м.Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 , що діє в інтересах ТОВ «ЕКНІС-ІНЖИНІРИНГ», про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду м.Києва від 14.11.2024 року у кримінальному провадженні №0000003, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 03.01.2024 року.

У судове засідання адвокат ОСОБА_3 , не з`явився, надіслав до суду заяву у якій просив залишити клопотання без розгляду.

Уповноважені прокурор та слідчий у кримінальному провадженні №0000003, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 03.01.2024 року у судове засідання також не з`явилися, однак їх неявка не перешкоджає розгляду клопотання по суті.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, а також враховуючи позицію особи, що звернулась з клопотанням, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Частиною 6 ст. 9 КПК України встановлено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу, зокрема, принцип диспозитивності.

У свою чергу, згідно зі ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. При цьому, слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень цим Кодексом.

Враховуючи те, що адвокат ОСОБА_3 , просив залишити без розгляду клопотання про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000003, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 03.01.2024 року, слідчий суддя, виходячи з того, що він наділений процесуальними повноваженнями вирішувати виключно ті питання, що винесені на його розгляд сторонами, приходить до висновку про необхідність залишення без розгляду такого клопотання.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 9, 26, 174, 309, 532 КПК України, слідчий суддя -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання адвоката ОСОБА_3 , що діє в інтересах ТОВ «ЕКНІС-ІНЖИНІРИНГ», про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду м.Києва від 14.11.2024 року у кримінальному провадженні №0000003, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 03.01.2024 року - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_4