Роздільнянський районний суд Одеської області
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 511/4537/24

Номер провадження: 1-кс/511/1200/24

11.12.2024 року слідчий суддя Роздільнянського районного суду Одеської областіОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 (в режимі відеоконференції з використанням власних технічних засобів), розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Роздільна Одеської області, клопотання слідчого СВ Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Роздільнянської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю міста Житомир Житомирської області, громадянину України, офіційно не працевлаштованому, зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_1 , фактичному проживаючому за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимому:

-27 березня 2018 року Бориспільським м/с Київської області за частиною 1 статті 187 КК України до покарання у вигляді позбавлення волі на строк 3 роки, на підставі статті 75 КК України звільнений від відбування покарання з іспитовим строком 3 роки;

-11 липня 2018 року Полонським районним судом Хмельницької області за частиною 2 статті 185 КК України до покарання у вигляді позбавлення волі на строк 3 роки, в силу статті 71 КК України приєднано невідбуту частину покарання за вироком Бориспольського м/с Київської області від 27 березня 2018 року та до відбуття 3 роки 6 місяців позбавлення волі;

-2 жовтня 2019 року Демидівським районним судом Рівненської області за частиною 4 статті 70, частиною 3 статті 185 КК України до покарання у вигляді позбавлення волі на строк 4 роки;

-7 липня 2022 року Новоград-Волинським м/с Житомирської області за частиною 3 статті 185 КК України до покарання у вигляді позбавлення волі на строк 3 роки 5 місяців;

який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 185 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

На адресу Роздільнянського районного суду Одеської області надійшло вищевказане клопотання, в обґрунтування якого слідчий зазначив, що в період дії воєнного стану, 27 жовтня 2024 року ОСОБА_5 прибув на територію КЗ «Понятівський ліцей Роздільнянської міської ради Одеської області», що розташований за адресою: вулиця Пушкінська, 44, село Понятівка Роздільнянського району Одеської області, з метою таємного викрадення чужого майна з приміщення вказаного ліцею.

Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна, в той же день, ОСОБА_5 переконавшись, що його дії залишаються непоміченими, за допомогою каміння розбив віконне скло на першому поверсі приміщення КЗ «Понятівський ліцей Роздільнянської міської ради Одеської області», після чого відчинивши вікно проник у середину приміщення, де діючи з прямим умислом, з корисливих мотивів, з метою незаконного власного збагачення здійснив з учбових класів крадіжку майна, яке належить КЗ «Роздільнянський відділ освіти», а саме: ноутбук Lenovo V130-15 intel 4417U/4/500G/Inte 1 YD/W10P/Grey(81HN00XDRA) вартістю 6 575,00 гривень; ноутбук Lenovo ThinkBook (20SM0UQ00), вартістю 11 024,00 гривень; ноутбук Lenovo Idea Pad 320-15 (80xv010GRA)+ПЗ(OC) WindovsPRO 1064-bit+ПЗ 021-10550 OfficeStd2016UKR OLP NL Acdme+Миша REAL- EL RM-211, вартістю 5 500,00 гривень; ноутбук Lenovo V130-15 Intel 4417U/4/500G/Intel HD/Wsndovs10Professional/Grey (81HN00XDRA), вартістю 6 575,00 гривень; Laptop/Ноутбук (Хромбук Samsung Chromebook 4(XE310XBA-KCIDE), вартістю 5 307,22 гривень.

Після чого, підозрюваний ОСОБА_5 покинув місце вчинення злочину та викраденим майном розпорядився на власний розсуд.

Своїми умисними протиправними діями ОСОБА_5 завдав матеріального збитку потерпілій юридичній особі КЗ «Роздільнянський відділ освіти» на загальну суму 52 580,22 гривень.

В подальшому, 10 грудня 2024 року ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у вчиненні вищевказаного кримінального правопорушення, кваліфікованого за частиною 4 статті 185 КК України.

Обґрунтованість підозри повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: показаннями свідка ОСОБА_7 ; показаннями свідка ОСОБА_8 ; показаннями свідка ОСОБА_9 ; протоколом огляду відеозапису з камер відеоспостереження Кошарського ліцею; протоколом огляду відеозапису з камер відеоспостереження Понятівського ліцею; іншими матеріалами в сукупності.

Разом з цим, органом досудового розслідування в ході проведення досудового розслідування було встановлено ряд ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, а саме: підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування; знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального провадження; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення.

З метою запобігання встановленим ризикам, слідчий та прокурор вважають доцільним застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки інші більш м`які запобіжні заходи не забезпечать запобіганню встановленому ризику.

Позиція учасників розгляду клопотання.

Слідчий та прокурор клопотання підтримали, просили задовольнити.

Підозрюваний та захисник просили застосувати більш м`який запобіжний захід.

Висновки слідчого судді за результатами розгляду клопотання.

Слідчим відділом Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області проводиться досудове розслідування по матеріалам кримінального провадження № 0000757 від 28 жовтня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 185 КК України.

Частина 1 статті 177 КПК України регламентує, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Положенння частини другої статті 177 КПК України визначають, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Частина 1 статті 183 КПК України визначає, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частинами шостою та восьмою статті 176 цього Кодексу.

Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справах «Фокс, Кембел і Харлі проти Об`єднаного Королівства» від 30 серпня 1990 року, «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Відповідно до практики ЄСПЛ за статтею 5 ЄКПЛ обгрунтована підозра означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Наразі прокурором та слідчим доведена наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з вчиненням вказаного злочину та їх кількість достатня для подальшого розслідування, а також наявність ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, а саме:

-підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування, вказаний ризик обгрунтовується тяжкістю можливого покарання, відсутністю міцних соціальних зв`язких;

-знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального провадження, зокрема, наразі триває досудове розслідування та слідством на теперішній час не встановлено місце знаходження речових доказів, і з метою уникнення від кримінальної відповідальності;

-перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

-вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки раніше неодноразово судимий.

Слідчий суддя вважає необхідним зазначити, що КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому, оскільки під поняттям «ризик» - слід розуміти обґрунтовану ймовірність протидії обвинуваченого кримінальному провадженню у формах, передбачених диспозицією статті 177 КПК.

При цьому, у рішенні по справі «W проти Швейцарії» від 26 січня 1993 року ЄСПЛ вказав, що врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилитись від слідства.

Пункт сорок другий рішення Європейського Суду з прав людини від 13 січня 2011 року у справі «Михалкова та інші проти України» визначає, що розслідування має бути ретельним, безстороннім і сумлінним. Розслідування повинне забезпечити встановлення винних осіб та їх покарання. Органи державної влади повинні вжити всіх заходів для отримання всіх наявних доказів, які мають відношення до події, показань очевидців, доказів експертиз. Будь-які недоліки у розслідуванні, які підривають його здатність встановити відповідальну особу, створюють ризик недодержання такого стандарту.

Разом з цим, згідно практики ЄСПЛ, при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів, передбачених законом (правова позиція, викладена у п. 80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України»).

При розгляді можливості застосування інших більш м`яких запобіжних заходів, врахувавши позицію сторін, підстави та обставини, передбачені статтями 177 -178 КПК України, слідчий суддя прийшов до висновку, що прокурором та слідчим доведено про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів, аніж тримання під вартою з одночасним визначенням розміру застави у розмірі сорока розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, з покладенням на підозрюваного обов`язків, передбачених статтею 194 КПК України.

Водночас вимога про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк досудового розслідування, який складає 2 місяці (стаття 219 КПК України), з урахуванням приписів частини 1 статті 197 КПК України, не підлягає задоволенню, оскільки строк дії ухвали слідчого судді про тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

Керуючись статтями 176 - 178, 182, 183, 194, 197, 199, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Роздільнянської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 185 КК України задовольнити частково.

Застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в межах строку досудового розслідування, на 60 днів, тобто до 8 лютого 2025 року (включно), з утриманням його в Державній установі «Одеський слідчий ізолятор», місцезнаходження юридичної особи: Люстдорфська дорога, 11, місто Одеса, Одеська область, 65059.

Одночасно визначити розмір застави у межах 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (станом на 1 січня 2024 року) в сумі 121 120,00 гривень у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Одеській області.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу.

Підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у разі внесення застави наступні обов`язки:

-прибувати до слідчого прокурора та суду за першою вимогою;

-не відлучатися із міста Луцьк Волинської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання.

В іншій частині відмовити.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок має бути наданий уповноваженій особі ДУ «Одеський слідчий ізолятор».

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Роз`яснити, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі внесення застави, строк дії обов`язків, передбачених частиною 5 статті 194 КПК України 10 лютого 2025 року (включно).

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1