Справа № 496/1879/24
Провадження № 1-кс/496/170/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 січня 2025 року м. Біляївка

Біляївський районний суд Одеської області

у складі слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Біляївка матеріали клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна,

В С Т А Н О В И В:

27 січня 2025 року до суду надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна, в якому він просить витребувати з Одеського РУП № 2 ГУНП в Одеській області матеріали кримінального провадження №0000253 від 08.03.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4ст.358 КК України; скасувати арешт майна, а саме військового квитка, виданого на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , серія та номер СО 518289 від 13.11.2008 та довідки ВЛК, виданої на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 за номером 138/2 від 03.07.2023, вилучених в ході огляду місця події за адресою: Одеська область, Одеський район с. Маяки, на пункті пропуску «Маяки-Удобне, 49 км траси Одеса-Рені; передати майно: військовий квиток, виданий на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , серія та номер СО 518289 від 13.11.2008 та довідку ВЛК, видану на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 за номером 138/2 від 03.07.2023, вилучені в ході огляду місця події за адресою: Одеська область заявника про скасування арешту майна, відповідно до якого просить скасувати арешт на військовий квиток на ім`я ОСОБА_5 у кримінальному провадженні №0000533 від 20.11.2024 року. До клопотання додано відповідь з РТЦК та СП, копію облікової картки до військового квитка, копії паспорта, витяг з ЄРДР № 0000533 від 20.11.2024 року, постанова про закриття кримінального провадження.

Своє клопотання обґрунтовує тим, що ухвалою слідчого судді Біляївського районного суду Одеської області в рамках кримінального провадження №0000253 від 08.03.2024 року накладено арешт на військовий квиток, виданий на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , серія та номер СО 518289 від 13.11.2008 та довідку ВЛК, видану на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 за номером 138/2 від 03.07.2023, вилучені в ході огляду місця події за адресою: Одеська область, Одеський район с. Маяки, на пункті пропуску «Маяки-Удобне, 49 км траси Одеса-Рені із забороною відчуження, користування, розпорядження. Зазначене рішення ухвалено слідчим суддею за результатом розгляду клопотання дізнавача СД Одеського РУП № 2 ГУНП в Одеській області. Вмотивовуючи своє рішення накласти арешт на вказане майно, слідчим суддею було зазначено, що вилучені під час огляду місця події військовий квиток серія та номер СО 518289 від 13.11.2008 та довідка ВЛК 138/2 від 03.07.2023, видані на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ІНФОРМАЦІЯ_2 , визнано речовими доказами у кримінальному провадженні №0000253 від 08.03.2024, і підлягають експертному дослідженню в подальшому, а також те, що клопотання та додані до нього докази відповідають вимогам ст. 170 КПК України Вважає, що арешт накладено необґрунтовано і безпідставно. Як вбачається з матеріалів провадження до слідчого судді з клопотанням про накладення арешту на майно звернулася дізнавач сектору дізнання Одеського РУП № 2 ГУНП в Одеській області за погодженням прокурора, але, за твердженням заявника, слідчим суддею не враховано положення ст. 64-2 КПК України, зі змісту якої випливає, що з клопотанням про арешт майна третьої особи вповноважений звертатися до суду лише прокурор. Окремо звертає увагу, що на момент звернення до суду з відповідним клопотаннями ОСОБА_4 про підозру у вчиненні будь-якого кримінального правопорушення повідомлено не було, більше того, і до сьогоднішнього дня останньому не повідомлялося про підозру. Тобто до суду із зазначеним клопотанням звернулася неуповноважена на те особа, що свідчить про порушення норм процесуального права. Передумовою вилучення документів та в подальшому визнання їх вилучених речовими доказами стало те, що співробітник СБУ ОСОБА_6 , під час перевірки документів ОСОБА_4 , - військового квитка та довідки ВЛК, виданих ІНФОРМАЦІЯ_2 на його ім`я, встановив, що ці документи мають ознаки підробки, оскільки згідно з вилучених документів особа не підлягає призову на військову службу і знятий з військового обліку, а згідно з даними БД «Оберіг» є військовозобов`язаний Протягом всього періоду здійснення досудового розслідування в рамках цього кримінального провадження до сьогоднішнього дня (більше 10 місяців), технічна експертиза документів чи будь-яка інша експертиза для встановлення чи підробленими є військовий квиток та довідка ВЛК не призначалася та не проводилися. Представником ОСОБА_4 адвокатом ОСОБА_7 надіслано адвокатський запит для отримання інформації до ІНФОРМАЦІЯ_3 , у відводь на який надійшов лист від 15.03.2024 № 2320, де вказано, що підтвердити чи спростувати проходження 03 липня 2023 року громадянином ОСОБА_4 медичного огляду військово-лікарської комісії, згідно з якого був визнаний непридатним до військової служби з виключенням з військового обліку на підставі ст. 47А , ст. 64Б графи ІІ Розгляду хвороб відповідно до Наказу МОУ 402/2008 в ІНФОРМАЦІЯ_4 немає можливості у зв`язку зі знищенням підтверджуючих документів, за встановленим порядком (Акт про вилучення для знищення документів, не внесених до Національного архівного фонду № 25 від 19.08.2023. Отже, встановити чи підробленими є військовий квиток та довідка ВЛК неможливо Правоохоронними органами за таких умов не відпрацьовано і іншу версію можливого розвитку подій, наприклад, що після проходження чергового медичного огляду ВЛК у 03.07.2023, внаслідок наявності/розвитку відповідної хвороби, що могло статися протягом такого тривалого періоду в часті з 2019 року (з того часу, за який відомості відображаються в БД «Оберіг»), ОСОБА_4 обґрунтовано визнаний непридатним до військової служби, про що сформована Довідка ВЛК і внесені відомості до військового квитка. Однак з невстановлених причин відомості до БД «Оберіг» внесено не було (можливо й умисно з урахуванням сьогоднішніх обставин). У зв`язку з чим звернувся до суду з вказаним клопотанням.

До судового засідання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 не з`явився, хоча належним чином був повідомлений про час та місце розгляду клопотання.

Прокурор до судового засідання не з`явився, проте надав заяву та просив розгляд клопотання проводити у відсутність прокурора, заперечує щодо задоволення клопотання, так як кінцеве рішення у кримінальному провадженні не прийнято, в матеріалах кримінального провадження відсутні докази проте, що документи справжні та видавались ТЦК та СП. Технічна експертиза документів на даний час не проведена.

Їх неприбуття у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання, відповідно до положень ст. 174 КПК України.

Фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів не здійснювалося, на підставі ч. 4 ст. 107 КПК України.

Дослідивши клопотання та долучені в його обґрунтування матеріали, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Як вбачається з ухвали слідчого судді Біляївського районного суду Одеської області від 13.03.2024 року, за матеріалами кримінального провадження, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України накладено арешт на військовий квиток, виданий на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , виданий ІНФОРМАЦІЯ_2 номер НОМЕР_1 від 13.11.2008 та довідку ВЛК, видану на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , видану ІНФОРМАЦІЯ_2 номер №138/2 від 03.07.2023, упаковані до експертного сейф-пакету №PSP2093457, що були вилучені в ході огляду місця події за адресою: Одеська область, Одеський район, с. Маяки, на пункті пропуску «Маяки-Удобне», 49 км. траси Одеса-Рені, із застосуванням заборони відчуження, користування, розпорядження.

Відповідно до ч. 1 ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Згідно ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до ч. 2 ст. 174 КПК України, клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно тимчасовим вилученням майна.

З аналізу ст. ст. 171-174 КПК України вбачається, що у клопотанні про скасування арешту в обов`язковому порядку має бути зазначено наступне: хто звертається із клопотанням про скасування арешту майна /власник майна тощо/; перелік і вид майна, арешт, який має бути скасовано; яким процесуальним документом та коли був накладений арешт, мотивація чому слід скасувати арешт. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими заявник обґрунтовує доводи клопотання.

Разом з тим, у судовому засіданні не знайшли свого підтвердження доводи заявника, що арешт майна було накладено безпідставно, також не було доведено, що потреба в дії заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна на даний час відпала, що свідчить про те, що клопотання про скасування арешту майна є необґрунтованим.

Заявник у клопотанні зазначає, що в застосуванні вищевказаного заходу відпала потреба, так як всі необхідні слідчі дії проведенні.

Разом з цим, в матеріалах справи відсутні докази на підтвердження вказаної обставини, що також було спростовано письмовою заявою з боку прокурора.

Викладене в сукупності свідчить, що особа, яка подала клопотання, передчасно звернулася з ним до слідчого судді, враховуючи, що заявник не довів, що арешт майна було накладено необґрунтовано, а також, що потреба в дії заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна на даний час відпала, також враховуючи позицію прокурора, що викладена у заяві, відповідно до якого прокурор заперечував щодо скасування арешту майна, з урахуванням принципу диспозитивності передбаченого ст. 26 КПК України, слідчий суддя дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання про скасування арешту майна.

Керуючись ст. 9, 26, 174 КПК України, слідчий суддя -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає, але заперечення проти неї може бути подано відповідно до ч. 3 ст. 309 КПК України.

Слідчий суддя ОСОБА_1