Справа № 756/1356/25
Номер провадження № 1-кс/756/295/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 лютого 2025 року місто Київ

Оболонський районний суд міста Києва в складі слідчого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника адвоката ОСОБА_5 , розглянувши в відкритому судовому засіданні в залі судових засідань № 6 Оболонського районного суду міста Києва клопотання слідчого, поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 26.10.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003385, про продовження строку дії запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Новосибірськ, РФ, громадянина України, українця, з середньою освітою, офіційно не працевлаштованого, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого,

підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст.28, ч.2 ст. 194 КК України,

УСТАНОВИВ:

30.01.2025 до Оболонського районного суду міста Києва надійшло клопотання слідчого СВ Оболонського УП ГУ Національної поліції у м. Києві, ОСОБА_6 , подане в рамках кримінального провадження, внесеного 26.10.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003385, про продовження запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст.28, ч.2 ст. 194 КК України. Дане клопотання погоджено прокурором Оболонської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 ..

В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що у невстановлений досудовим розслідуванням час і місці ОСОБА_4 та ОСОБА_7 , маючи умисел, направлений на умисне пошкодження майна, вчинене за попередньою змовою групою осіб, шляхом підпалу, а саме тамбурних дверей, які ведуть до квартир АДРЕСА_2 , діючи між собою за попередньою змовою групи осіб, 25.11.2024 року, у невстановлений досудовим розслідуванням час, викликали таксі від компанії «838» «Renault Megan», д.н.з НОМЕР_1 за адресою: м.Київ, просп. Європейського Союзу, 88 до адреси АДРЕСА_2.

Продовжуючи реалізовувати свій умисел, ОСОБА_4 та ОСОБА_7 , діючи між собою за попередньою змовою групи осіб, 25.11.2024 у невстановлений досудовим розслідуванням час, рухаючись на вказаному автомобілі, здійснили зупинку біля магазину «Сільпо», що за адресою: м. Київ, просп. Європейського Союзу, 58, в який зайшов ОСОБА_7 та о 22:05 год. таємно, шляхом вільного доступу, у період дії воєнного стану, викрав розпалювач для вугілля (дерева) торгівельної марки «Spalax» від компанії виробника ТОВ « Хімекспрес» на суму 37 грн. 49 коп. без урахування ПДВ та в подальшому не заплативши за вищевказаний товар, покинув приміщення магазину «Сільпо» та повернувся до автомобіля від компанії «838».

Продовжуючи реалізовувати свій умисел, ОСОБА_4 та ОСОБА_7 , 25.11.2024 у невстановлений досудовим розслідуванням час, прибули за адресою: АДРЕСА_2, піднялись на 3 поверх, де ОСОБА_7 , використовуючи заздалегідь підготовлену пляшку розпалювача марки «Spalax», розлив дану речовину на тамбурні двері загального коридору та підпалив її, а ОСОБА_8 в свою чергу спостерігав за обстановкою та мав повідомити ОСОБА_9 , в разі появлення сторонніх осіб, а також за допомогою мобільного телефону здійснював відеозапис вказаного кримінального правопорушення.

Після чого ОСОБА_4 та ОСОБА_7 , впевнившись, що тамбурні двері, які ведуть до квартир АДРЕСА_2 , пошкоджені вогнем, з місця вчинення кримінального правопорушення зникли.

Орган досудового розслідування вважає, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у умисному пошкодженні чужого майна, шляхом підпалу, за попередньою змовою групою осіб, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 194 КК України.

У зв`язку з чим у клопотанні слідчий просить продовжити підозрюваному ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою із визначенням розміру застави, оскільки у даному провадженні необхідно виконати вимоги, передбачені ст. 290 КПК України

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 підтримав клопотання та доводи, що його обґрунтовують, при цьому не заперечував щодо відомостей, які наведені захисником та підозрюваним, які характеризують особистість підозрюваного.

Крім того, на виконання вимог ст. 194 КПК України, в обґрунтування застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, підозрюваному ОСОБА_4 , прокурор посилається на наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Зокрема, на думку прокурора, про наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України свідчить можливість переховування від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки ОСОБА_4 , усвідомлюючи міру покарання за вчинене ним кримінальне правопорушення за ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 194 КК України з метою уникнення кримінальної відповідальності за скоєне ним діяння. На підтвердження вказаного ризику, прокурор зазначив, що ОСОБА_4 до затримання не мав роботи і доходу, не має стійких соціальних зв`язків, що дає підстави вважати про наявність можливості реалізувати даний ризик.

Про наявність ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме можливості вчинення ОСОБА_4 іншого кримінального правопорушення є те, що підозрюваний, вчинив вказане кримінальне правопорушення в умовах воєнного стану, що підсилює суспільну небезпеку підозрюваного, що дає підстави вважати, що підозрюваний схильний до вчинення кримінальних правопорушень незважаючи на воєнний стан, який діє на території України. Окрім цього, підозрюваний ОСОБА_4 раніше судимий, за вчинення майнових злочинів та за незаконне зберігання наркотичних засобів. Після вироку на шлях виправлення не став, належних висновків для себе не зроби та продовжує вчиняти нові кримінальні правопорушення.

Підозрюваний ОСОБА_4 у судовому засіданні просив відмовити у задоволенні клопотання слідчого, або застосувати інший більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою.

Захисник ОСОБА_5 , у судовому засіданні заперечувала щодо задоволення клопотання слідчого, просила у його задоволенні відмовити посилаючись на те, що наведені слідчим та прокурором ризики не є обґрунтованими, підозра не обґрунтована наявними доказами, у зв`язку з чим просила змінити на більш м`який запобіжний захід.

Вислухавши клопотання прокурора, думку захисника та підозрюваного, суд дійшов наступних висновків.

У судовому засіданні встановлено, що в провадженні Оболонського УП ГУНП в місті Києві перебуває кримінального провадження, внесеного 26.10.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003385, за ознаками злочину, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 194 КК України.

06.11.2024 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 28 ч. 2 ст. 194 КК України.

06.11.2024 ухвалою Оболонського районного суду м. Києва, підозрюваному ОСОБА_4 , обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 04.01.2025

25.12.2024 постановою Керівника Оболонської окружної прокуратури м.Києва продовжено строк досудового розслідування у кримінальному провадженні з №0003385 від 26.10.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 28 ч. 2 ст. 194 КК України за підозрою ОСОБА_7 та ОСОБА_4 до 3-х місяців, тобто до 06.02.2024.

27.01.2025 повідомлено підозрюваних у провадженні та їх захисників, та останнім надано доступ до матеріалів кримінального провадження, передбачений ст. 290 КПК України

В якості підтвердження обґрунтованості підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 194 КК України органом досудового розслідування до матеріалів клопотання надано такі докази:

- рапорт про вчинене кримінальне правопорушення від 25.10.2024;

- протокол прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 25.10.2024;

- протокол допиту свідка ОСОБА_10 від 26.10.2024;

- протокол допиту свідка ОСОБА_11 від 02.11.2024;

- протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками. Від 04.11.2024;

- протокол допиту свідка ОСОБА_12 від 30.11.2024;

- протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками. Від 04.11.2024;

- протокол огляду предмету від 04.11.2024;

- протокол проведення слідчого експерименту за участю підозрюваного ОСОБА_7 від 06.11.2024;

- протокол проведення слідчого експерименту за участю підозрюваного ОСОБА_4 від 06.11.2024.

Отже, дослідивши у судовому засіданні надані органом досудового розслідування докази, суд дійшов висновку про те, що вони є такими, що обґрунтовують підозру ОСОБА_4 в інкримінованому злочині, тобто можливості того, що ОСОБА_4 міг вчинити кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 194 КК України - умисне пошкодження чужого майна, шляхом підпалу, за попередньою змовою групою осіб.

При цьому, суд ураховує, що поняття обґрунтована підозра не визначене у національному законодавстві, але, зважаючи на вимоги, закріплені у статті 9 КПК України, а також статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суд враховує позиції Європейського суду з прав людини викладені в його рішеннях.

Так, у п. 32 справи «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» (Fox, CampbellandHartley v. theUnitedKingdom, Series А, № 182) від 30 серпня 1990 року зазначено, що обґрунтована підозра це коли існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

На думку суду, обґрунтованість підозри повинна бути визначена враховуючи положення ст. 94 КПК України, а саме, що слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Відповідно до ст. 176 КПК України запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Як видно з пояснень прокурора в судовому засіданні, відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які обґрунтовують наявність підстав для застосування запобіжного заходу умисного пошкодження чужого майна, шляхом підпалу, за попередньою змовою групою осіб у вигляді тримання під вартою, а саме можливість ОСОБА_4 переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, учинити інше кримінальне правопорушення.

Досліджуючи матеріали клопотання, надані докази, пояснення прокурора, обставини, які суд уважає доведеними в якості обґрунтованості підозри, беручи до уваги пояснення підозрюваного, захисника, а також особистість ОСОБА_4 , суд погоджується з тим, що на даний час наявним є ризик того, що ОСОБА_4 може переховуватись від органу досудового розслідування, учинити інше кримінальне правопорушення, тобто існують ризики, передбачені п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Відповідно до ст. 178 КПК України, слідчий суддя, оцінюючи клопотання слідчого, ураховує тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованих злочинів, зокрема, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено максимальне покарання у виді позбавлення строком до десяти років, вагомість наявних у кримінальному провадженні доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення.

Згідно з ч. 1, 3 ст. 196 КПК України під час розгляду клопотання про продовження застосування запобіжного заходу, яке розглядається за правилами обрання запобіжного заходу, слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зав`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Наведені, на думку суду, обставини свідчать у судовому засіданні прокурор довів обставини, передбачені п. 1 ч. 1 ст. 194 КПК України, а саме наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого злочину, як і обставини, передбачених п. 2, 3 тобто існування ризиків та наявність достатніх підстав для застосування запобіжного заходу як - тримання під вартою (п. 1, 5, ч. 1 ст. 177 КПК України), який є винятковим запобіжним заходом, і що інший більш м`який запобіжний захід не буде достатнім для запобіганню встановлених у судовому засіданні ризиків.

Суд зауважує, що ним перевірено у судовому засіданні, що досудове розслідування кримінального провадження №0003385, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 26.10.2024 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 194 КК України, завершено, про що 27.01.2025 повідомлено підозрюваних у провадженні та їх захисників, останнім надано доступ до матеріалів кримінального провадження. Таким чином, на даний час органу досудового розслідування необхідно: - виконати вимоги, передбачені ст. 290 КПК України, а саме надати доступ та ознайомити з матеріалами кримінального провадження потерпілого, підозрюваних та їх захисників у даному кримінальному провадженні; - скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування, згідно з вимогами ст. 291 КПК України.

Відповідно до ч. 6 ст. 199 КПК України, у разі закінчення строку запобіжного заходу до проведення підготовчого судового засідання прокурор не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення строку дії попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу може подати клопотання про його продовження. Розгляд такого клопотання здійснюється слідчим суддею за правилами цієї статті.

Тож, на думку суду, клопотання слідчого відповідає вимогам ст. 199 КПК України та є підставою для його часткового задоволення, та продовженню строку тримання під вартою підозрюваному в межах строку досудового розслідування.

Згідно ч. 4 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину визначається від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 7 ст. 182 КПК України у випадках, передбачених частинами 3 або 4 ст. 183 цього Кодексу підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Для того, щоб розмір застави можна було вважати таким, який здатен забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, слідчий суддя повинен, врахувавши положення ст. 177, 178 КПК України, та раціонально співставити його з доведеними у справі ризиками, даними про особу підозрюваного, тяжкістю вчиненого злочину.

Законом України «Про Державний бюджет України на 2025 рік» встановлено, що прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць у розмірі з 1 січня 2025 року для працездатних осіб складає 3028 гривень.

За таких обставин, враховуючи майновий стан підозрюваного та встановлені ризики, передбачені ст. 177 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_4 визначити заставу у розмірі 50 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 151 400 грн., яку підозрюваний має право у будь-який момент внести на спеціальний рахунок у порядку, визначеному КМУ, після чого може бути звільнений з-під варти та на нього можуть бути покладені обов`язки, передбачені в ст. 194 КПК України і буде вважатися таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави. На переконання слідчого судді, застава у розмірі 50 прожиткових мінімумів для працездатних осіб здатна забезпечити виконання підозрюваним ОСОБА_4 покладених на нього обов`язків.

Керуючись статтями 7, 110, 131, 132, 176-178, 183, 186, 193-197, 206, 309, 369-372, 376, 395 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого, поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 26.10.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003385, про продовження строку дії запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст.28, ч.2 ст. 194 КК України - задовольнити частково.

Продовжити підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком на 60 (шістдесят) днів строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Установити ОСОБА_4 заставу в розмірі 50 (п`ятдесяти) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 151 400 (сто п`ятдесят одна тисяча чотириста) грн. 00 коп., які необхідно внести у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України (одержувач - ТУ ДСА України в м. Києві, ЄДРПОУ - 26268059, банк одержувача - Держказначейська служба України м. Київ, МФО - 820172, рахунок UA1012089, призначення платежу: застава № ухвали суду, П.І.Б. платника застави. ЄДРПОУ суду - 02896785).

У разі внесення застави, уповноваженій службовій особі місця ув`язнення необхідно негайно звільнити ОСОБА_4 з-під варти та повідомити про це слідчого, прокурора, слідчого суддю або суд.

З моменту звільнення ОСОБА_4 з-під варти у зв`язку з внесенням застави він буде вважатися таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі внесення застави покласти на ОСОБА_4 наступні обов`язки:

- не відлучатися із м. Київа без дозволу слідчого;

- прибувати до слідчого, прокурора чи суду за першою вимогою;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- утримуватися від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну, у разі їх наявності.

Указані обов`язки в разі внесення застави покладаються на ОСОБА_4 строком на два місяці, який починається з моменту внесення застави.

У разі невиконання перелічених обов`язків, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовуються у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення, а останнім днем строку дії ухвали є 03.04.2025. Між тим, строк дії ухвали не може перевищувати меж строку досудового розслідування кримінального провадження, у випадку його не продовження, або не зверненням із обвинувальним актом до суду.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1