Справа № 727/3977/24
Провадження № 1-кп/727/283/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 грудня 2024 року Шевченківський районний суд м. Чернівці у складі:

судді ОСОБА_1 ,

секретаря: ОСОБА_2 ,

за участю прокурора: ОСОБА_3 ,

обвинуваченого: ОСОБА_4 ,

захисника: ОСОБА_5 ,

розглянувши у судовому засіданні кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000427 від 17 січня 2024 року відносно ОСОБА_4 за ч.4 ст.185 КК України,

ВСТАНОВИВ:

17.04.2024 року до Шевченківського районного суду м. Чернівці від прокурора Чернівецької окружної прокуратури надійшов вищевказаний обвинувальний акт.

За обвинувальним актом, ОСОБА_4 обвинувачується в тому, що він, 02.01.2024 р. близько 18:14 год. ОСОБА_4 , перебуваючи в приміщенні магазину «Аврора 2318», що по вул. Комарова, 31, в м. Чернівці, де здійснює свою підприємницьку діяльність ТОВ «Вигідна покупка», діючи в умовах воєнного стану, який був введений 24 лютого 2022 року на підставі Указу Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» строком на 30 діб та продовжений до цього часу, з корисливих мотивів, маючи на меті особисте збагачення, протиправно, впевнившись, що за його діями ніхто не спостерігає, тобто вважаючи, що діє непомітно для працівників та відвідувачів магазину, діючи умисно, шляхом вільного доступу, повторно, з прилавків магазину викрав продукцію, а саме: портативну колонку «HAVIT HV-SK897BT», чорного кольору, вартістю 290,83 грн без ПДВ; пасту фісташкову «CREAM СНОСОТАТ», з хлібними паличками, вагою 55 г, вартістю 20 грн без ПДВ; горішки «Клоуни Польські», 60 г (1011), в кількості 2 шт., загальною вартістю 28,33 грн без ПДВ; набір цукерок м`яких «DAMLAVIT», з фруктовою начинкою, вагою 90 г, вартістю 20 грн без ПДВ; гаманець жіночий «V/V Finder», вартістю 149,17 грн без ПДВ; рукавички чоловічі трикотажні однотонні «Magic», вартістю 20 грн без ПДВ; серветки вологи дитячі «Aqua Baby» 15 шт., 1 пачка, вартістю 4,17 грн без ПДВ; маркер перманентний двосторонній, вартістю 5,83 грн без ПДВ; шампунь для освітленого волосся «LOREAL ELSEVE Argin», об`ємом 400 мл, вартістю 140,83 грн без ПДВ.

В подальшому ОСОБА_4 з місця вчинення злочину пішов, а викраденим майном розпорядився на власний розсуд, чим спричинив ТОВ «Вигідна покупка» матеріальної шкоди на загальну суму 659,17 грн. без ПДВ.

Крім цього, 05.03.2024 р. близько 04:00 год. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи в торговому ряду Квіткового ринку, що за адресою: АДРЕСА_1 , де здійснює свою підприємницьку діяльність ОСОБА_6 , достовірно знаючи, що на всій території України Указом Президента від 24.02.2022 № 64/2022 та Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про ведення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 № 2102-ХІ введено воєнний стан, який продовжено та триває досі, діючи повторно, умисно, таємно, усвідомлюючи протиправне значення свої дій та переконавшись, що його ніхто не бачить, знаходячись біля прилавків з квітами, переслідуючи корисливу мету направлену на заволодіння чужого майна, шляхом вільного доступу з вітрини зазначеного магазину, викрав пластикову вазу червоного кольору з тюльпанами в кількості 130 шт., вартість яких, згідно висновку експерта СЕ-19/126-24/3020-ТВ, становить 4940 грн.

Після чого, ОСОБА_4 викраденим майном розпорядився на власний розсуд, чим своїми протиправними діями спричинив потерпілій ОСОБА_6 матеріальної шкоди на вищевказану суму.

Таким чином, ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.185 КК України, тобто таємне викрадення чужого майна (крадіжка), за кваліфікуючими ознаками: вчинене повторно та в умовах воєнного стану.

Дії ОСОБА_4 органом досудового розслідування кваліфіковані за ч.4 ст.185 КК України, як вчинення таємного викрадення чужого майна (крадіжки), вчиненого повторно та в умовах воєнного стану.

Захисник у судовому засіданні заявила клопотання про закриття кримінального провадження в частині епізоду крадіжки де розмір збитків становить 659, 17 грн., у зв`язку із втратою чинності законом, який встановлював кримінальну протиправність діянь та дав згоду на закриття кримінального провадження з підстав, передбачених п.4-1 ч.1 ст. 284 КПК України.

Обвинувачений підтримав клопотання захисника.

Прокурор у судовому засіданні проти задоволення клопотання захисника не заперечував.

Представник потерпілого у судове засідання не з`явився, подав заяву, згідно якої просив проводити кримінального провадження без його участі, збитки відшкодовані в повному обсязі.

Заслухавши думку учасників кримінального провадження, вивчивши матеріали справи та обговоривши заявлене клопотання, суд вважає, що клопотання про закриття кримінального провадження підлягає до задоволення з наступних підстав.

Частина 1 ст. 2 КК України передбачає, що підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом.

Згідно з ч.4 ст. 185 КК України, кримінально карним визнано вчинення крадіжки в умовах воєнного стану. Згідно ч.1 ст. 185 КК України, крадіжкою є таємне викрадення чужого майна.

В силу ст. 9 КУпАП передбачено, що адміністративна відповідальність за правопорушення, передбачені цим Кодексом, настає, якщо ці порушення за своїм характером не тягнуть за собою відповідно до закону кримінальної відповідальності.

09.08.2024 набрав чинності Закон України «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів» (надалі Закон №3886-ІХ).

Відповідно до вказаного Закону, стаття 51 Кодексу України про адміністративні правопорушення була викладена у новій редакції, внаслідок чого, дрібним викраденням чужого майна вважається крадіжка, шахрайство, привласнення чи розтрата, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення не перевищує 0,5 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а за наявності кваліфікуючих обставини двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

До 09.08.2024 згідно з ст. 51 КУпАП, викрадення чужого майна вважалося дрібним, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення не перевищує 0,2 неоподатковуваного мінімуму доходів громадян.

Згідно з п.5 підрозділу 1 розділу ХХ Перехідних положень Податкового кодексу України, якщо норми інших законів містять посилання на неоподатковуваний мінімум доходів громадян, то для цілей їх застосування використовується сума в розмірі 17 гривень, крім норм адміністративного та кримінального законодавства в частині кваліфікації адміністративних або кримінальних правопорушень, для яких сума неоподатковуваного мінімуму встановлюється на рівні податкової соціальної пільги, визначеної підпунктом 169.1.1 пункту 169.1 статті 169 розділу IV цього Кодексу для відповідного року.

Відповідно до п.169.1.1 пункту 169.1 ст.169 Податкового кодексу України, податкова соціальна пільга дорівнює 50 відсоткам розміру прожиткового мінімуму для працездатної особи (у розрахунку на місяць), встановленому законом на 1 січня звітного податкового року, - для будь-якого платника податку.

Законом України «Про Державний бюджет України на 2024 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатної особи станом на 1 січня встановлено 3 028 гривень.

Таким чином, з 09.08.2024 дрібною крадіжкою вважається адміністративне правопорушення, якщо вартість викраденого майна становить до двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, тобто 3 028 гривень.

Частина 7 ст.42 Закону України «Про правотворчу діяльність» передбачає, що у разі викладення структурного елемента нормативно-правового акта в новій редакції попередня його редакція втрачає чинність з дня набрання чинності новою редакцією цього структурного елемента.

Згідно зі ст.58 Конституції України, закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи.

Відповідно до ч.1 ст.5 КК України, закон про кримінальну відповідальність, що скасовує кримінальну протиправність діяння, пом`якшує кримінальну відповідальність або іншим чином поліпшує становище особи, має зворотну дію у часі, тобто поширюється на осіб, які вчинили відповідні діяння до набрання таким законом чинності, у тому числі на осіб, які відбувають покарання або відбули покарання, але мають судимість.

У п. 2.4. Рішення Конституційного Суду України від 08.06.2022 у справі № 3-20/2021(40/21) Конституційний Суд України зазначав, що «Конституція України, закріпивши частиною першою статті 58 положення щодо неприпустимості зворотної дії в часі законів та інших нормативно-правових актів, водночас передбачає їх зворотну дію в часі у випадках, коли вони пом`якшують або скасовують юридичну відповідальність особи, що є загальновизнаним принципом права. Тобто щодо юридичної відповідальності застосовується новий закон чи інший нормативно-правовий акт, що пом`якшує або скасовує відповідальність особи за вчинене правопорушення під час дії нормативно-правового акта, яким визначались поняття правопорушення і відповідальність за нього(друге, третє речення абзацу третього пункту 2 мотивувальної частини Рішення від 9 лютого 1999 року № 1-рп/99); кримінально-правова норма має зворотну дію в часі в тій її частині, в якій вона пом`якшує або скасовує відповідальність особи; це стосується випадків, коли в диспозиції норми зменшено коло предметів посягання; виключено зі складу злочину альтернативні суспільно небезпечні наслідки; обмежено відповідальність особи шляхом конкретизації в бік звуження способу вчинення злочину; звужено зміст кваліфікуючих ознак тощо (абзац четвертий пункту 3 мотивувальної частини Рішення від 19 квітня 2000 року № 6-рп/2000); особа не може нести кримінальну відповідальність за діяння, вчинені до набрання чинності законом, яким ці діяння криміналізовано (абзац четвертий пункту 6 мотивувальної частини Рішення від 26 лютого 2019 року № 1-р/2019).

Разом з тим, Конституційний Суд України у Рішенні від 19 квітня 2000 року у справі № 6-рп/2000, роз`яснив, що виходячи з того, що кримінально-правова норма складається з трьох елементів: гіпотези, що визначає умови, за яких застосовується правова норма щодо забороненої поведінки особи; диспозиції, що закріплює таку правову норму; санкції, що встановлює покарання для осіб, які порушили цю правову норму, при дослідженні питання щодо зворотної дії нової норми (закону) треба аналізувати поелементно стару і нову кримінально-правові норми. В теорії кримінального права залежно від опису ознак конкретного складу злочину розрізняють такі види диспозицій: проста, описова, відсильна, бланкетна і змішана. Відсильна диспозиція вказує лише на злочин і називає обов`язкові ознаки основного та/або кваліфікованого складу злочину, а для розкриття їх змісту відсилає до іншої норми (частини) цієї або іншої статті Кодексу. Бланкетна диспозиція кримінально-правової норми лише називає або описує злочин, а для повного визначення його ознак відсилає до інших галузей права. Основна особливість бланкетної диспозиції полягає в тому, що така норма має загальний і конкретизований зміст. Загальний зміст бланкетної диспозиції передається словесно-документною формою відповідної статті Особливої частини Кримінального кодексу України і включає положення інших нормативно-правових актів у тому вигляді, в якому вони сформульовані безпосередньо в тексті статті. Саме із загальним змістом бланкетної диспозиції пов`язане визначення кримінальним законом діяння як злочину певного виду та встановлення за нього кримінальної відповідальності. Конкретизований зміст бланкетної диспозиції передбачає певну деталізацію відповідних положень інших нормативно-правових актів, що наповнює кримінально-правову норму більш конкретним змістом. Зміни, що вносяться до нормативно-правових актів інших галузей права, посилання на які містить бланкетна диспозиція, не змінюють словесно-документну форму кримінального закону. Така диспозиція кримінально-правової норми залишається незмінною. Кримінальний закон за наявності нового, конкретизованого іншими нормативно-правовими актами змісту бланкетної диспозиції кримінально-правової норми не можна вважати новим - зміненим - і застосовувати до нього положення частини першої статті 58 Конституції України та частини другої статті 6 Кодексу».

Як встановлено судом, Законом №3886-ІХ внесено зміни до ст. 51 КУпАП, тоді як диспозиція ч.1 ст. 185 КК України залишилася незмінною. Однак, з аналізу вказаних норм вбачається, що кримінально караною є крадіжка, що не є дрібною.

Тобто, диспозиція ст. 51 КУпАП формує об`єкт кримінального правопорушення передбаченого ст. 185 КК України, що є ознакою складу злочину.

Як вбачається з вищевикладеного, на момент розгляду кримінального провадження кримінально караним за ст. 185 КК України є діяння щодо чужого майна вартість котрого у 2024 році перевищує 3028 гривень.

Разом з тим, якщо вартість такого майна є меншою зазначеної суми, діяння може мати ознаки дрібної крадіжки, в силу чого КУпАП передбачений інший вид юридичної відповідальності, а саме адміністративної.

Згідно з обвинувальним актом, сума викраденого ОСОБА_4 майна становить 659, 17 гривень. Тому вказані дії останнього підпадають під адміністративні правопорушення, за які передбачена адміністративна відповідальність.

Беручи до уваги, що ОСОБА_4 обвинувачено у вчиненні діянь, де вартість викраденого майна є не більше 3028 грн., що на даний час не охоплюється складом кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, що виключає кримінальну відповідальність, у зв`язку з чим є підстави вважати, що з набранням чинності Законом України «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів» скасовано положення ст. 51 КУпАП у попередньому викладі, зміст котрого до 09.08.2024 визначав диспозицію інкримінованої норми та визначав кримінальну протиправність діяння.

Частиною 1 ст. 284 КПК України визначено загальний перелік підстав для закриття кримінального провадження, серед яких втрата чинності законом, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння (п. 4-1).

Законодавець визначив різні форми закриття кримінального провадження, щодо однієї підстави, передбаченої пунктом 4-1 ч.1 ст. 284 КПК України.

Зокрема, як вбачається з ч.3 ст. 479-2 КПК України, суд постановляє ухвалу про закриття кримінального провадження з підстави, передбаченої пунктом 4-1 ч.1 ст. 284 КПК України, якщо обвинувачений не заперечує проти цього.

Таким чином, в разі встановлення судом вчинення обвинуваченим діяння, кримінальна протиправність якого була встановлена законом, що втратив чинність, постановляється ухвала про закриття кримінального провадження з підстави, передбаченої пунктом 4-1 ч.1 ст. 284 КПК України.

За таких обставин, суд приходить до переконання, що оскільки обвинувачений в судовому засіданні заявив клопотання про закриття кримінального провадження на підставі п. 4-1 ч.1 ст. 284 КПК України і не заперечує щодо закриття кримінального провадження за вказаною підставою, а судом встановлено вчинення обвинуваченим діяння, кримінальна протиправність якого була встановлена законом, що втратив чинність, то є усі підстави для його задоволення та закриття кримінального провадження щодо обвинуваченого на підставі п.4-1 ч.1 ст. 284 КПК України.

Керуючись ст. 100, 284, 372, 376, 479-2 КПК України, ст. 3, 5 КК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_4 , про закриття кримінального провадження за ч.4 ст.185 КК України на підставі п.4-1 ч.1 ст. 284 КПК України по епізоду крадіжки, де потерпілою стороною є ТОВ «Вигідна покупка» - задовольнити.

Кримінальне провадження, внесене в Єдиний реєстр досудових розслідувань за №0000427 від 17 січня 2024 року відносно ОСОБА_4 , по епізоду крадіжки, де потерпілою стороною є ТОВ «Вигідна покупка» закрити на підставі п.4-1 ч.1 ст. 284 КПК України.

Ухвала суду може бути оскаржена до Чернівецького апеляційного суду через Шевченківський районний суд м. Чернівці протягом 7 днів з дня її проголошення.

Суддя: ОСОБА_1