СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кс/759/9265/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 грудня 2024 року слідча суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , скаржника ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Святошинського районного суду м. Києва матеріали скарги ОСОБА_3 на бездіяльність працівників Святошинського УП ГУ НП в м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

В С Т А Н О В И В:

02.09.2024 до Святошинського районного суду міста Києва надійшла скарга ОСОБА_3 на бездіяльність працівників Святошинського УП ГУ НП в м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Дана скарга обґрунтовується тим, що 21.08.2024 ОСОБА_3 звернулася до Святошинського УП ГУ НП в м. Києві із заявою про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст.149 КК України, стосовно зникнення її сина, проте, відомості за її заявою до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесені не були. Вказує на те, що останнього разу бачила сина 30.05.2024 року на похоронах його бабусі, виглядав він погано, поспілкуватися з ним не вдалося.

У судовому засіданні ОСОБА_3 скаргу підтримала з підстав, наведених у ній та просила її задовольнити. Зауважила на тому, що вважає, що на її сина здійснюється вплив сторонніх осіб, які його незаконно утримують та використовують персональні дані.

Уповноважена особа Святошинського УП ГУ НП в м. Києві, бездіяльність якої оскаржується, будучи належним чином повідомленою про час та місце розгляду скарги, у судове засідання не з`явилася.

Водночас, на виконання ухвали слідчого судді від 19.12.2024 в частині витребування з Святошинського УП ГУ НП у м.Києві матеріалів перевірки за зверненням ОСОБА_3 (ЄО №50547 від 21.08.2024) стосовно зникнення її сина, до суду надійшли відповідні матеріали.

Згідно ч. 3 ст. 306 КПК України відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Дослідивши наявні матеріали, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Слідчим суддею з`ясовано, що ОСОБА_3 неодноразово, у тому числі 21.08.2024, зверталася до Святошинського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві із заявами щодо зникнення її сина - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та перевірки факту його викрадення та незаконного утримання.

ДОП Святошинського УП ГУ НП в м. Києві ст. лейтенантом поліції ОСОБА_5 була проведена перевірка по її зверненню, відповідно до якої було встановлено, що її син ОСОБА_4 повідомив, що він із власних переконань не бажає повідомляти матері своє місце проживання та не бажає з нею спілкуватися, але його мати ОСОБА_3 дану інформацію відмовляється сприймати. Крім того, зазначив, що в нього все гаразд, жодних неправомірних дій сторонніми особами відносно нього не чиняться, допомоги працівників поліції він не потребує. Додатково зазначив, що його матір вже не вперше звертається до поліції із подібними зверненнями, тому він повторно проведе з матір`ю розмову щодо запобігання виникнення подібних ситуацій.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора: бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

Згідно ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Ч. 2 ст. 214 КПК України визначено, що досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення затверджуються Офісом Генерального прокурора за погодженням з Міністерством внутрішніх справ України, Службою безпеки України, Національним антикорупційним бюро України, Державним бюро розслідувань, органом, що здійснює контроль за додержанням податкового законодавства.

Беручи до уваги наведене, положення ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

До Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості про: короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела , попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність (п. 4 та п. 5 ч. 5 ст. 214 КПК України).

Таким чином, для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами Єдиного реєстру досудових розслідувань такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті Кримінального кодексу України).

Вищенаведене узгоджується з позицією, викладеною у згаданому Узагальненні ВССУ № 9-49/0/4-17 від 12.01.2017 р., за якою КПК дійсно передбачає внесення до ЄРДР інформації на підставі заяв та повідомлень про кримінальне правопорушення, а не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень.

Якщо ж зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.

Такий висновок відповідає Рішенню Конституційного Суду України у справі за конституційною скаргою ОСОБА_6 від 17.06.2020 р. у справі № 3-180/2018(1644/18), згідно п. 5 мотивувальної частини якого зазначено, що «встановлений законодавцем обсяг судового захисту стосовно оцінки бездіяльності уповноважених державних органів має забезпечити ефективність судового контролю, який має бути забезпечено під час розгляду відповідних питань хоча б у двох судових інстанціях: законодавець має запровадити такий обсяг судового контролю за бездіяльністю слідчого чи прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Реєстру після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення, що дозволяв би здійснити ефективний судовий контроль щодо відповідних питань та за наявності підстав надати особі можливість ініціювати початок кримінального провадження, а отже, надати їй реальний доступ до судового захисту».

Касаційний кримінальний суд у складі Верховного Суду у своїй постанові від 16.05.2019 р. у справі № 761/20985/18, наголосив: «...якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин...».

Беручи до уваги наведене, слідчий суддя зобов`язаний надавати попередню оцінку (аналіз) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення на основі критеріїв, а саме: час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину.

В свою чергу, заява ОСОБА_3 від 21.08.2024 не містить викладу фактичних обставин, які б вказували на існування події кримінального правопорушення.

З наявних матеріалів вбачається, що син ОСОБА_3 - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , виявив бажання проживати самостійно та не хоче підтримувати стосунки з матір`ю.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя приходить до висновку, про відмову у задоволенні скарги ОСОБА_3 щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Керуючись ст. ст. 7, 9, 39, 214, 303, 304, 306, 307, 369 - 372, 376 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя -

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність працівників Святошинського УП ГУ НП в м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, - відмовити.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня отримання її копії шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1