Справа № 147/907/24
Провадження № 1-кп/147/84/24
В И Р О К

іменем України

29 серпня 2024 року с-ще Тростянець

Тростянецький районний суд Вінницької області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

із секретарем ОСОБА_2 ,

за участю:

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника адвоката ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

представника потерпілої особи - ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в режимі відеоконференції кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000110 від 09.05.2024, про обвинувачення

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Миролюбівка Піщанського району Вінницької області, українця, громадянина України, непрацюючого, неодруженого, з середньою освітою, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , відповідно ст. 89 КК України не судимого,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.246 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Формулювання обвинувачення, визнаного судом доведеним.

ОСОБА_5 09.05.2024 близько 10:00 год, реалізуючи свій кримінально протиправний умисел, направлений на незаконну вирубку дерев, перебуваючи на ділянці полезахисної лісової смуги, яка знаходиться за межами с. Четвертинівка Гайсинського району Вінницької області, в напрямку с. Митківка Гайсинського району Вінницької області, в межах території Тростянецької селищної територіальної громади Гайсинського району Вінницької області, діючи умисно, протиправно, в порушення вимог природоохоронного законодавства України, з метою незаконної порубки дерев, розташованих на ділянці полезахисної лісової смуги, за допомогою бензопили марки «GoodLuck», яку він приніс з собою, здійснив незаконне спилювання, відділивши стовбури дерев від коріння семи сироростучих (живих) дерев породи «Дуб» з діаметром пнів біля шийки кореня: 30 см 1 шт., 26 см 1 шт., 46 см 1 шт., 31 см 1 шт., 28 см 1 шт., 32 см 1 шт, 44 см 1 шт, чим заподіяв істотної шкоди навколишньому природному середовищу в загальному розмірі 70372 грн 23 коп., яка встановлена згідно з висновком експерта № 539/24-25 від 13.06.2024.

Статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, що передбачає відповідальність за кримінальне правопорушення, винним у вчиненні якого визнається обвинувачений.

Дії ОСОБА_5 правильно кваліфіковано за ч. 1 ст. 246 КК України, як незаконна порубка дерев у захисних лісових насадженнях, що заподіяло істотну шкоду.

Позиції сторін кримінального провадження.

Позиція сторони обвинувачення.

Позиція сторони обвинувачення відображена в обвинувальному акті, що був складений 28 червня 2024 року слідчим СВ відділення поліції №2 Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_7 та затверджений прокурором Тростянецького відділу Гайсинської окружної прокуратури ОСОБА_8 .

За змістом обвинувального акту, який підтримав прокурор, орган досудового розслідування вважав установленим те, що ОСОБА_5 вчинив кримінальне правопорушення, передбачене частиною 1 статті 246 КК України.

В судовому засіданні прокурор зазначив, що вина ОСОБА_5 в інкримінованому йому злочині доведена в повному обсязі.

Під час виступу у судових дебатах прокурор ОСОБА_3 зазначила, що будучи допитаним у судовому засіданні, обвинувачений ОСОБА_5 визнав свою вину у повному обсязі, надав показання про обставини вчиненого ним кримінального правопорушення, які узгоджуються з відомостями, викладеними в обвинувальному акті. Щиро покаявся у вчиненому. Вина ОСОБА_5 доведена повіністю, його дії правильно кваліфіковано за ч. 1 ст. 246 КК України. При дослідженні характеризуючих на особу ОСОБА_5 матеріалів установлено, що він посередньо характеризується за місцем проживання, на обліку у лікаря нарколога та психіатра не перебуває, складеною досудовою доповіддю органу пробації, просить визнати ОСОБА_5 винним та призначити покарання: за ч. 1 ст. 246 КК України у виді 2 (двох) років пробаційного нагляду. Відповідно до ч. 2 ст. 59-1 КК України покласти на ОСОБА_5 наступні обовязки: періодично з`являтися для реєстрації до уповноваженого органу з питань пробації, повідомляти уповноважений орган з питань пробації про зміну місця проживання, роботи або навчання, не виїжджати за межі України без погодження з уповноваженим органом з питань пробації. Задовольнити цивільний позов заявлений Державною екологічною інспекцією у Вінницькій області на суму 70372 грн 23 коп. у повному обсязі. Стягнути з ОСОБА_5 на користь держави витрати на проведення судової інженерно-екологічної експертизи 13631 грн 04 коп (висновок експертизи від 13.06.2024 №539/24-25 Житомирського відділення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз). Речові докази у кримінальному провадженні, а саме: бензопилу марки «GoodLuck»; полімерну пляшка ємністю 1 л з паливо-мастильною сумішшю для бензопили; полімерну пляшка ємністю 2 л на половину наповнену мастилом для бензопили; незаконно зрубані дерева, загальною кількістю дров`яної лісопродукції 3,1 куб. м, на які відповідно до ухвали слідчого судді Тростянецького районного суду Вінницької області від 14.05.2024 накладено арешт, знаходяться на зберіганні у кімнаті для зберігання речових доказів відділення поліції № 2 Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області за адресою: АДРЕСА_2 передати на ЗСУ, скасувавши арешт.

Позиція сторони захисту.

Під час судового розгляду обвинувачений ОСОБА_5 вину у інкримінованому йому кримінальному правопорушенні визнав повністю, фактичні обставини вчинення злочину та його правову кваліфікацію не оспорює.

Під час допиту у судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_5 вказав, що він дійсно в травні 2024 року прийшов до посадки у Четвертинівці та побачив там зрізану черешню, і тоді він вирішив зрізати собі декілька дерев породи дуб, щоб мати на зиму для оплення. Планував піти в село і знайти когось, щоб перевести деревину. Пилку взяв у знайомих і вона знаходиться у його постійному користуванні. Коли він зрізав дерева приїхала машина з поліцейсикими і його запитали, що це він робить. Щиро розкаюється у вчиненому, стверджує що подібного більше не повториться, просив призначити йому покарання у виді одного року пробаційного нагляду, щоб він мав можливість працювати та відшкодовувати шкоду. Цивільний позов визнає повністю.

Покази обвинуваченого в судовому засіданні послідовні і логічні, а тому не викликають сумнівів у суду в правильності розуміння ним змісту обставин злочину, добровільності та істинності його позиції.

Під час судових дебатів ОСОБА_5 зазначив, що вину визнає, щиро розкаюється у вчиненому, стверджує, що більше такого не повториться.

В останньому слові обвинувачений просив вибачення за скоєне, зазначив, що такого більше не повториться, щиро розкаявся та просив вибачення у потерпілої сторони.

Захисник обвинуваченого адвокат ОСОБА_4 зазначив, що його підзахисний щиро розкаюється у вчиненому, активно сприяв розкриттю злочину, просить призначити йому покарання у виді одного року пробаційного нагляду.

Позиція потерпілої сторони.

Представник Державної екологічної інспекції у Вінницькій області ОСОБА_6 в судовому засіданні фактичні обставини вчинення обвинуваченим ОСОБА_5 правопорушення та правову кваліфікацію його дій не оспорювала, підтримала цивільний позов в повному обсязі та просила його задовольнити.

Висновки суду.

Враховуючи те, що обвинувачений ОСОБА_5 в повному обсязі визнав свою провину у вчиненні інкримінованого йому органом досудового слідства кримінального правопорушення при обставинах, викладених у обвинувальному акті, та беручи до уваги, що прокурор також не оспорював фактичні обставини провадження, і судом встановлено, що учасники судового провадження, в тому числі обвинувачений, правильно розуміють зміст цих обставин та відсутні сумніви щодо добровільності їх позиції, роз`яснивши їм положення ч.3 ст.349 КПК України про те, що у такому випадку вони будуть позбавлені права оспорювати фактичні обставини провадження у апеляційному порядку, вислухавши думку учасників судового провадження, які не заперечували проти розгляду кримінального провадження, в порядку, передбаченому ч.3 ст.349 КПК України, суд визнав недоцільним дослідження доказів стосовно тих фактичних обставин провадження, які ніким не оспорюються.

Такий висновок суду ґрунтується також і на практиці Європейського суду з прав людини, викладеній, зокрема, у рішеннях в справах «Леонід Лазаренко проти України» від 28.10.2010 та «Боротюк проти України» від 16.12.2010, де зазначено, що «ані буква, ані дух статті 6 Конвенції не перешкоджають особі добровільно відмовитися - у відкритий чи мовчазний спосіб - від свого права на гарантії справедливого судового розгляду. Однак для того, щоб така відмова була дійсною для цілей Конвенції, вона має бути виражена у недвозначній формі і має супроводжуватися мінімальними гарантіями, співмірними з важливістю такої відмови (див. рішення у справі «Сейдович проти Італії»)» (пункти 52 та 80, відповідно).

З огляду на те, що кримінальне провадження розглянуто судом в порядку ч.3 ст. 349 КПК України, судовий розгляд обмежено допитом обвинуваченого та дослідженням ухвали слідчого судді про арешт майна, постанови про визнання речовими доказами, довідки про вартість витрат на проведення експертизи та матеріалів, які характеризують обвинуваченого, інші докази, здобуті в ході досудового розслідування, під час судового розгляду не досліджувались.

За таких обставин, суд вважає, що вина ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.246 КК України, доведена та його дії необхідно кваліфікувати за ч.1 ст.246 КК України, оскільки ОСОБА_5 скоїв незаконну порубку дерев в захисних насадженнях, що заподіяли істотну шкоду.

Обставини, які пом`якшують та обтяжують покарання.

Оскільки обвинувачений свою вину визнав, готовий нести кримінальну відповідальність за вчинене, тому щире каяття відповідно до ст.66 КК України суд визнає обставиною, що пом`якшує покарання.

Обставини, що обтяжують покарання обвинуваченого відповідно до ст. 67 КК України не встановлено.

Мотиви призначення покарання обвинуваченому.

Згідно із ч.2 ст. 50 КК України, покарання має на меті не тільки кару, а й виправлення засуджених, а також запобігання вчиненню нових злочинів як засудженим, так і іншими особами. Для досягнення законодавчо визначеної мети покарання суди мають керуватися принципами призначення покарання, до яких належать, у тому числі, принцип індивідуалізації та принцип справедливості покарання.

Відповідно до вимог ст. 65 КК України, особі, яка вчинила кримінальне правопорушення, має бути призначене покарання, необхідне і достатнє для її виправлення та попередження нових кримінальних правопорушень. Суд, призначаючи покарання, зобов`язаний враховувати ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, дані про особу винного та обставини, що пом`якшують і обтяжують покарання.

Відповідно до п.1 постанови Пленуму Верховного Суду України від 24 жовтня 2003 року №7 Про практику призначення судами кримінального покарання особі, що вчинила злочин, повинно бути призначено покарання, необхідне і достатнє для її виправлення і для попередження нових злочинів.

При призначенні покарання суд враховує, що злочин, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_5 відповідно до ст.12 КК України відносяться до: нетяжкого злочину, за який передбачене покарання у виді штрафу від тисячі до тисячі п`ятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або пробаційним наглядом на строк до трьох років, або обмеженням волі на строк до трьох років, або позбавленням волі на той самий строк (ч. 1 ст. 246 КК України).

Також суд враховує особу обвинуваченого, який: має постійне місце проживання; відповідно до ст. 89 КК України раніше не судимий; відповідно до листа Гайсинського районного сектору №3 філії Державної установи «Центр пробації» у Вінницькій області від 17.06.2024 №42/21/921-24, ОСОБА_5 засуджений 14.04.2023 Тростянецьким районним судом Вінницької області за ч. 1 ст. 309 КК України до 1 року обмеження волі, відповідно до ст. 75 КК України звільнений від відбування покарання з випробуванням строком 1 рік, знятий з обліку сектору 03.05.2024 на підставі ухвали Тростянецького районного суду Вінницької області від 19.04.2024, станом на 17.06.2024 на обліку сектору не перебуває; під наглядом в психіатричному кабінеті КНП «Тростянецька лікарня» не перебуває та за останні п`ять років за допомогою не звертався; за наркологічною допомогою в КНП «Тростянецька лікарня» не звертався; на військовому обліку не перебуває та станом на 17.05.2024 на військову службу під час мобілізації другим відділом ІНФОРМАЦІЯ_2 не призивався; не перебуває на обліку як безробітний в ІНФОРМАЦІЯ_3 та не звертався з приводу пошуку роботи.

Обираючи вид та міру покарання обвинуваченому ОСОБА_5 , виходячи з принципу індивідуалізації покарання, суд враховує також спосіб посягання, форму та ступінь вини обвинуваченого, а також повне визнання вини обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення та пояснення щодо обставин вчинення кримінального правопорушення. Відповідно до висновку, викладеного у досудової доповіді, підготовленої Гайсинським районним сектором №3 філії філії Державної установи «Центр пробації» у Вінницькій області, виправлення обвинуваченого можливе без ізоляції від суспільства.

Водночас при обранні покарання обвинуваченому суд відповідно до ст. 65 КК України враховує ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, яке класифікується як нетяжкий злочин, особу обвинуваченого, відношення до вчиненого кримінального правопорушення та обставини його вчинення, та доходить висновку, що необхідним та достатнім покаранням обвинуваченому для його виправлення та попередження нових кримінальних правопорушень буде покарання у виді пробаційного нагляду в межах санкції ч.1 ст.246 КК України.

Суд не уважає за можливе призначити обвинуваченому покарання у виді штрафу з огляду на те, що ОСОБА_5 не працює та відповідно стабільного доходу не має.

Дане покарання на переконання суду, відповідатиме його меті, гуманності, справедливості і не потягне за собою порушення засад виваженості, що включає наявність розумного балансу між охоронюваними інтересами суспільства та правами особи, яка притягається до кримінальної відповідальності через призму того, що втручання держави в приватне життя особи повинно спрямовуватись на досягнення справедливого балансу між загальними інтересами суспільства та потребою захисту основоположних прав особи, - воно має бути законним (несвавільним), пропорційним (не становити надмірного тягаря для особи).

Виходячи з указаної мети й принципів справедливості, співмірності та індивідуалізації покарання, на переконання суду, захід примусу визначений судом, є адекватним характеру вчинених дій та даним про особу винного, та зможе забезпечити виконання завдань кримінального судочинства, слугуватиме цілям його застосування, встановленим ст. 2 КПК України, та буде необхідним, справедливим та достатнім для виправлення ОСОБА_5 та попередження вчинення ним нових кримінальних правопорушень.

Мотиви вирішення цивільного позову.

В кримінальному провадженні Державною екологічною інспекцією у Вінницькій області заявлений цивільний позов до ОСОБА_5 про відшкодування шкоди, завданої державі внаслідок кримінального правопорушення.

Під час судового розгляду представник цивільного позивача підтримала позовні вимоги в повному обсязі.

Під час розгляду заявленого цивільного позову суд враховує, що обвинувачений визнав цивільний позов.

Відповідно до ст. 127 КПК України, шкода, завдана кримінальним правопорушенням або іншим суспільно-небезпечним діянням може бути стягнута судовим рішенням за результатами розгляду цивільного позову в кримінальному провадженні.

Відповідно до ст.128 КПК України особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, має право під час кримінального провадження до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов до підозрюваного, обвинуваченого або до фізичної чи юридичної особи, яка за законом несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння.

Згідно із ч.1 ст. 129 КПК України, ухвалюючи обвинувальний вирок, суд, залежно від доведеності підстав і розміру позову, задовольняє цивільний позов повністю або частково, чи відмовляє у ньому.

Відповідно до ч. 1 ст. 1177 ЦК України, шкода, завдана фізичній особі, яка потерпіла від кримінального правопорушення, відшкодовується відповідно до закону.

Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Разом з тим, відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України, положення якого застосовуються у кримінальному провадженні при вирішенні цивільних спорів, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Заявлений цивільний позов мотивований тим, що ОСОБА_5 обвинувачуєтьсяу вчиненні правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, незаконна порубка дерев у захисних лісових насадженнях, що заподіяло істотну шкоду. Такими діями ОСОБА_5 спричинив шкоду навколишньому середовищу в загальному розмірі 70327 грн 23 коп., яка встановлена згідно з висновком експерта №539/24-25 від 13.06.2024. За матеріальним показником шкода, заподіяна внаслідок незаконної порубки дерев, які знаходилися за межами села Четвертинівка в напрямку села Митківка Тростянецької територіальної громади Гайсинського району Вінницької області, вважається істотною, оскільки визначений матеріальний збиток більше як у 20 разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян. Оскільки правопорушення вчинено на території Тростянецької селищної територіальної громади Гайсинського району Вінницької області, кошти у розмірі 70372 грн 23 коп., відповідно до вимог ст. 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», мають бути перераховані на рахунок Тростянецької територіальної громади Гайсинського району Вінницької області.

Судом встановлено, що внаслідок скоєного обвинуваченим (цивільним відповідачем) ОСОБА_5 кримінального правопорушення, державі в особі Державної екологічної інспекції у Вінницькій області дійсно було заподіяно матеріальну шкоду. Ті обставини справи, які визнані сторонами, у порядку ч.1 ст.82 ЦПК України не підлягають доказуванню, суд вважає встановленими обставини, на які позивач посилається як на підставу своїх позовних вимог.

Розмір заподіяної матеріальної шкоди на загальну суму 70372 грн 23 коп. обґрунтований та документально підтверджений висновком експерта №539/24-25 від 13.06.2024.

Зважаючи на наведене вище, суд вважає доведеним факт спричинення потерпілій стороні шкоди внаслідок протиправних дій обвинуваченого, у розмірі 70372 грн 23 коп., а також зважаючи на визнання позову ОСОБА_5 , суд вважає, що він підлягає задоволенню в повному обсязі.

Мотиви ухвалення інших рішень щодо питань, які вирішуються судом при ухваленні вироку, та положення закону, якими керувався суд.

Підстав для застосування заходів кримінально-правового характеру відповідно до вимог ст. 96-3 КК України не встановлено.

Пропонована винагорода викривачу не визначалась у зв`язку з відсутністю викривача у кримінальному провадженні.

Загальний розмір процесуальних витрат на залучення експертів в кримінальному провадженні, які відповідно до вимог ст. 124 КПК України підлягають стягненню з обвинуваченого на користь держави, становить 13631 грн 04 коп. та складається з витрат на проведення судової інженерно-екологічної експертизи (висновок експертизи №539/24-25 від 13.06.2024 Житомирського відділення Київського науково-дослідного інституту судових експертиз).

Згідно із ч.4 ст. 174 КПК України суд одночасно з ухваленням судового рішення, яким закінчується судовий розгляд, вирішує питання про скасування арешту майна.

Питання щодо речових доказів суд вирішує відповідно до положень ст. 100 КПК України.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 96-1 КК України - спеціальна конфіскація полягає у примусовому безоплатному вилученні за рішенням суду у власність держави грошей, цінностей та іншого майна у випадках, визначених цим Кодексом, за умови вчинення умисного кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого Особливою частиною цього Кодексу, за які передбачено основне покарання у виді позбавлення волі або штрафу понад три тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Згідно з вимогами ст. 96-2 КК України - спеціальна конфіскація застосовується у разі, якщо зокрема, інше майно було підшукано, виготовлено, пристосовано або використано як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення, крім тих, що повертаються власнику (законному володільцю), який не знав і не міг знати про їх незаконне використання.

Відповідно до п. 1) ч. 9 ст. 100 КПК України гроші, цінності та інше майно, які підшукані, виготовлені, пристосовані або використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та/або зберегли на собі його сліди, конфіскуються, крім випадків, коли власник (законний володілець) не знав і не міг знати про їх незаконне використання. У такому разі зазначені гроші, цінності та інше майно повертаються власнику (законному володільцю).

Враховуючи вищенаведене, а також ту обставину, що санкція ч. 1 ст. 246 КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі, а бензопила та паливо-мастильні суміші були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, а зрізані дрова - майном, що було предметом кпимінального правопорушення, суд вважає за необхідне застосувати спеціальну конфіскацію знарядь вчинення злочину та незаконно зрубаних дерев.

Таким чином, речові докази відповідно до вимог статтей 96-1, 96-2 КК України та п. 1 ч. 9 ст. 100 КПК України, підлягають спеціальній конфіскації.

Заходи забезпечення кримінального провадження не застосовувались та клопотання про їх застосування не заявлялись.

На підставі наведеного та керуючись статтями 100, 124, 127-128, 174, 349, 368, 369, 371, 374, 394, 615 КПК України, статтями 1, 12, 50, 65-67, 70-74, ч.1 ст.246 КК України, суд

У Х В А Л И В:

ОСОБА_5 визнати винним у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 246 КК України, та призначити йому покарання у виді пробаційного нагляду на строк 1 (один) рік та 6 (шість) місяців.

На підставі ст. 59-1 КК України встановити засудженому ОСОБА_5 , такі обов`язки:

1) періодично з`являтися для реєстрації до уповноваженого органу з питань пробації;

2) повідомляти уповноважений орган з питань пробації про зміну свого місця проживання, роботи або навчання;

3) не виїжджати за межі України без погодження з уповноваженим органом з питань пробації.

Роз`яснити ОСОБА_5 , що у разі ухилення від відбування покарання у виді пробаційного нагляду, уповноважений орган з питань пробації надсилає матеріали до органів Національної поліції для вирішення питання про притягнення до кримінальної відповідальності відповідно до статті 389 Кримінального кодексу України.

Початок строку покарання у виді пробаційного нагляду слід обчислювати з дня постановки ОСОБА_5 на облік уповноваженим органом з питань пробації.

Запобіжний захід до набрання вироком законної сили не обирати.

Цивільний позов - задовольнити.

Стягнути із ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП - НОМЕР_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , на користь держави в особі Державної екологічної інспекції у Вінницькій області шкоду, заподіяну державі внаслідок кримінального правопорушення у розмірі 70372 (сімдесят тисяч триста сімдесят дві) гривні 23 копійки на рахунок: отримувач ГУК у Він. обл./смт Тростянець/, код класифікації доходів бюджету 24062100, код отримувача 37979858, банк отримувача Казначейство України (ел. адм. подат.), номер рахунку UA0002844 (за порушення вимог природоохоронного законодавства).

Стягнути із ОСОБА_5 на користь держави процесуальні витрати на залучення експертів в кримінальному провадженні у сумі 13631 (тринадцять тисяч шістсот тридцять одна) гривня 04 копійки.

Скасувати арешт майна накладений ухвалою слідчого судді Тростянецького районного суду Вінницької області від 14 травня 2024 року.

Речові докази у кримінальному провадженні, а саме: бензопилу марки «GoodLuck»; полімерну пляшку ємністю 1 л з паливо-мастильною сумішшю для бензопили; полімерну пляшку ємністю 2 л на половину наповнену мастилом для бензопили; незаконно зрубані дерева, загальною кількістю дров`яної лісопродукції 3,1 куб. м, які знаходяться на зберіганні у кімнаті для зберігання речових доказів відділення поліції № 2 Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області за адресою: с-ще Тростянець Гайсинського району Вінницької області, вул. Соборна, буд. 102 конфіскувати передавши на потреби Збройних Сил України.

Вирок може бути оскаржений з підстав, передбачених ст. 394 КПК України, до Вінницького апеляційного суду через Тростянецький районний суд Вінницької області шляхом подачі апеляції протягом 30 днів з дня його проголошення.

Вирок набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги вирок, якщо його не скасовано, набирає законної сили після прийняття рішення судом апеляційної інстанції.

Учасники судового провадження мають право отримати в суді копію вироку. Обвинуваченому та прокурору копія вироку вручається негайно після його проголошення. Учаснику судового провадження, який не був присутнім в судовому засіданні, копія судового рішення надсилається не пізніше наступного дня після ухвалення.

Суддя ОСОБА_1