Справа № 709/900/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 листопада 2024 року с-ще Чорнобай

Чорнобаївський районний суд Черкаської області в складі:

головуючого: судді - ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

потерпілого ОСОБА_6 ,

розглядаючи у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Чорнобаївського районного суду Черкаської області обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000094, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 21 січня 2024 року, за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України, -

в с т а н о в и в:

У провадженні Чорнобаївського районного суду Черкаської області перебуває кримінальне провадження № 0000094, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 21 січня 2024 року, за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України.

Прокурор ОСОБА_3 звернувся до Чорнобаївського районного суду Черкаської області із клопотанням про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту ОСОБА_4 . Клопотання мотивовано тим, що

ОСОБА_4 обґрунтовано обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України.

Ухвалою слідчого судді Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 22 січня 2024 року відносно підозрюваного ОСОБА_4 було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 20 березня 2024 року

Ухвалою слідчого судді Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 19 березня 2024 року підозрюваному ОСОБА_4 було продовжено строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком до 20 квітня 2024 року.

Ухвалою слідчого судді Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 17 квітня 2024 року підозрюваному ОСОБА_4 змінено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт строком до 17 червня 2024 року. Вподальшому запобіжний захід неодноразово продовжувався.

Прокурор у своєму клопотанні вказує на ризики, передбачені ст. 177 КПК України, які продовжують існувати, а саме обвинувачений ОСОБА_4 може: переховуватись від органу досудового розслідування з огляду на тяжкість вчиненого кримінального правопорушення та можливу міру покарання; незаконно впливати на свідків та потерпілого у даному кримінальному провадженні, оскільки проживає неподалік від них; вчинити інше кримінальне правопорушення; перешкоджати кримінальному провадженню іншим способом.

Враховуючи вищевикладене, прокурор ОСОБА_3 просить суд продовжити обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту з носінням електронного засобу контролю строком на 60 діб.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 підтримав клопотання про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту та просив задовольнити з підстав, зазначених у ньому. Повідомив суд, що не має відомостей про те, що обвинувачений ОСОБА_4 порушує умови запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту.

У судовому засіданні захисник ОСОБА_5 заперечував проти задоволення клопотання прокурора про обрання продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту з огляду на наступне. Так, захисник ОСОБА_5 вказує на те, що ризики, зазначені прокурором у клопотанні, є надуманими припущеннями та не підтверджуються жодними доказами. Обвинувачений ОСОБА_4 досить тривалий час перебуває під цілодобовим домашнім арештом, що значною мірою обмежує права останнього. Крім цього, захисник ОСОБА_5 звертав увагу суду, що клопотання прокурора про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, у порушення вимог КПК України, було вручено йому та обвинуваченому за 5 хвилин до початку судового засідання.

У зв`язку з цим, захисник ОСОБА_5 просив суд застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж перебування під цілодобовим домашнім арештом.

У судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_4 підтримав думку свого захисника.

У судовому засіданні потерпілий ОСОБА_6 заперечував проти задоволення клопотання прокурора про обрання продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту та просив суд застосувати до обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки останній порушує умови перебування на цілодобовому домашньому арешті, у зв`язку з чим потерпілий неодноразово звертався до органів поліції.

Заслухавши думку учасників кримінального провадження, дослідивши матеріали, суд приходить до наступних висновків.

Як було встановлено у судовому засіданні та що не заперечувалось учасниками кримінального провадження ухвалою слідчого судді Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 22 січня 2024 року відносно підозрюваного ОСОБА_4 було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до

20 березня 2024 року

Ухвалою слідчого судді Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 19 березня 2024 року підозрюваному ОСОБА_4 було продовжено строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком до 20 квітня 2024 року.

Ухвалою слідчого судді Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області від 17 квітня 2024 року підозрюваному ОСОБА_4 змінено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт строком до 17 червня 2024 року.

Ухвалами Чорнобаївського районного суду Черкаської області від 12 червня

2024 року, від 02 серпня 2024 року, від 23 вересня 2024 року неодноразово було продовжено строк запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, який в даний час закінчується 21 листопада 2024 року.

Згідно зі змістом ст.ст. 131, 132 КПК України запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду.

Відповідно до вимог ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини.

За нормами статті 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачений статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ч. 4 ст. 176 КПК України запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування та до початку підготовчого судового засідання - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.

Домашній арешт, за нормами ст. 181 КПК України, полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому ст. 199 КПК України.

Суд зазначає, що наявність обгрунтованої підозри перевіряв слідчий суддя під час обрання ОСОБА_4 запобіжного заходу під час досудового розслідування та прийшов до переконання про її наявність.

На переконання суду ризики, які враховувалися під час обрання слідчим суддею під час досудового розслідування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та цілодобового арешту, а також при продовженні запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту судом, передбачені положеннями ст. 177 КПК України, продовжують існувати, а саме: ризик переховування від суду, вчинення тиску на свідків та потерпілого, ризик вчинення іншого кримінального правопорушення.

Суд звертає увагу на те, що на час розгляду клопотання не всі свідки заявлені стороною обвинувачення допитані судом.

Також, вирішуючи питання про продовження запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно ОСОБА_4 , суд враховує положення Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, вищезазначені ризики не можуть оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного заходу, зокрема, - у виді цілодобового домашнього арешту.

За таких обставин справжні інтереси суспільства, не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи, що у свою чергу дає підстави для продовження запобіжного заходу до обвинуваченого у виді цілодобового домашнього арешту.

Суд не вбачає достатніх підстав вважати, що інший більш м`який запобіжний захід, наприклад у вигляді домашнього арешту у нічний час доби, може запобігти ризикам встановленим судом.

Щодо тверджень сторони захисту про те, що клопотання про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту було вручено захиснику та обвинуваченому за 5 хвилин до початку судового засідання.

Відповідно до ч. 2 ст. 184 КПК України копія клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу, надається підозрюваному, обвинуваченому не пізніше ніж за три години до початку розгляду клопотання.

Суд звертає увагу на вказані положення прокурора та вважає за необхідне зазначити наступне.

Так, задля уникнення надмірного формалізму, виходячи з того, що в рішенні ЄСПЛ від 08 грудня 2016 року по справі «ТОВ «ФРІДА» проти України», застосовуючи процесуальні норми, національні суди повинні уникати як надмірного формалізму, який може вплинути на справедливість провадження, так і надмірної гнучкості, яка призведе до анулювання вимог процесуального законодавства, суд вважає, що направлення клопотання про продовження запобіжного заходу поза межами строку, передбаченого ч. 1 ст. 199 КПК України не може слугувати причиною відмови у його задоволенні, та з урахуванням вимог

п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, буде проявом надмірного формалізму.

Такий підхід відповідає прецедентній практиці ЄСПЛ, викладеній в рішенні ЄСПЛ у справі «Волчлі проти Франції» (Walchli v. France), заява № 35787/03, п. 29, від 26 липня

2007 року.

Також, суд звертає увагу сторони захисту на ту обставину, що останні ознайомилися із клопотанням прокурора про продовження запобіжного заходу та не просили суд зробити перерву, необхідну для підготовки правової позиції з приводу заявленого прокурором клопотання.

Щодо клопотання потерпілого ОСОБА_6 про обрання обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд вчергове звертає увагу на наступне.

Так, у відповідності до вимог ч. 4 ст. 176 КПК України, під час судового провадження обрання (зміна) запобіжного заходу здійснюється судом за клопотанням прокурора.

Наразі прокурором було подане клопотання про продовження обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, а тому клопотання ОСОБА_6 задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 181, 194, 331, 371, 372 КПК України, суд, -

п о с т а н о в и в:

Клопотання прокурора про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту задовольнити.

Продовжити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту з носінням електронного засобу контролю строком на 60 діб до 17 січня 2025 року включно, за місцем його проживання: АДРЕСА_1 .

Заборонити ОСОБА_4 залишати домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , до 17 січня

2025 року включно, за виключенням оголошення у зазначений період повітряної тривоги у Черкаській області для переходу у спеціально обладнане приміщення (укриття).

Покласти на ОСОБА_4 обов`язок прибувати до визначеної службової особи - слідчого, прокурора чи суду за першою вимогою; утримуватися від спілкування зі свідками та потерпілим.

Роз`яснити ОСОБА_4 , що у разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід; працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою особи, яка перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Ухвала про продовження запобіжного заходу підлягає негайному виконанню.

Строк дії ухвали про продовження запобіжного заходу становить 2 місяці, тобто до

17 січня 2025 року включно.

Виконання ухвали, в частині продовження запобіжного заходу, доручити Золотоніському РВП ГУНП в Черкаській області.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Чорнобаївського відділу Золотоніської окружної прокуратури ОСОБА_7 .

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали проголошено 21 листопада 2024 року о 10:00 год.

Суддя ОСОБА_1