УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 липня 2024 року м. Київ

Слідчий суддя Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , із участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні в залі суду клопотання старшого детектива відділу детективів Підрозділу детективів (на правах самостійного Управління) Територіального управління БЕБ у Київській області ОСОБА_3 , погодженого прокурором Київської обласної прокуратури ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000016 від 28 березня 2024 року за ознаками злочину передбаченого частиною 2 статті 364 Кримінального кодексу України, про арешт майна підозрюваного:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Щербанівка Обухівського району Київської області, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , -

в с т а н о в и в:

Детектив звернувся до суду з клопотанням, яке погоджене прокурором, в порядку статті 40 КПК України, про накладення арешту на майно, яке перебуває у власності підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування клопотання зазначається, що детективами відділу детективів Підрозділу детективів (на правах самостійного Управління) Територіального управління БЕБ у Київській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000016 від 28 березня 2024 року за ознаками злочину передбаченого частиною 2 статті 364 КК України.

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюється органом досудового розслідування у тому, що своїми умисними діями вчинив кримінальне правопорушення, передбачене частиною 2 статті 364 КК України.

31 травня 2024 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено підозру у вчиненні кримінального правопорушення, частиною 2 статті 364 КК України.

В даному кримінальному провадженні діями підозрюваного ОСОБА_5 нанесено збитків територіальній громаді Обухівської міської ради на суму 3 560 928, 00 грн.

Досудовим розслідуванням встановлено, що у власності ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , знаходяться:

- квартира за адресою: АДРЕСА_1 ;

- гараж за адресою: АДРЕСА_2 ;

- земельна ділянка, кадастровий номер :04:001:0007, площею 2,4999 га.

Детективом зазначено зазначає, що з метою відшкодування шкоди, завданої внаслідок вчинення кримінального правопорушення, виникла необхідність у накладенні арешту на майно, яке належить підозрюваному ОСОБА_5

В судове засідання детектив ОСОБА_6 не з`явився, проте 16 липня 2024 року надіслав заяву, в якій підтримав доводи, викладені в клопотанні та просив розглядати клопотання за йог відсутності. Крім того, до заяви детективом додано копію цивільного позову.

Також, з метою забезпечення дієвості такого заходу забезпечення кримінального провадження, детектив просив розглянути подане клопотання про арешт майна без повідомлення власників майна.

Слідчий суддя на підставі частини 2 статті 172 КПК України вважає за можливе провести розгляд даного клопотання без повідомлення власників майна, за наведених детективом підстав.

Згідно частини 4 статті 107 КПК України фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів кримінального провадження, не здійснювалось, у зв`язку з неприбуттям у судове засідання осіб, які беруть участь у судовому провадженні.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає, що клопотання детектива підлягає задоволенню з наступних підстав.

Кримінальний процесуальний кодекс України вимагає обов`язкового дотримання вимог закону при оформленні всіх процесуальних документів, надаючи цим вимогам принциповий характер. Отже, якщо закон визначив, що клопотання слідчого про накладення арешту на майно повинно відповідати вимогам визначеним статті 171 КПК України, то слідчий повинен неухильного їх дотримуватися.

Так, згідно статті 171 КПК України у клопотанні слідчого повинно бути зазначено підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна. Вказана норма також узгоджується зі статтею 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, відповідної до якої будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

Відповідно до абзацу 1 частини 1 статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно з положеннями статті 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутись прокурор, слідчий за погодженням з прокурором.

Відповідно до частини 2 статті 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є арешт майна.

Відповідно до частини 1 статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Пунктом 4 частини 2 статті 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно частини 6 статті 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

Частиною 11 статті 170 КПК України передбачено, що заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Правовою підставою для накладення арешту на відповідне майно є необхідність досягнення вищезазначеної мети; ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні тяжкого злочину, передбаченого частиною 2 статті 364 КК України у встановленому законом порядку; наявні підстави для забезпечення позову та подальшого відшкодування нанесених збитків на суму 3 560 928, 00 грн.; обмеження права власності та наслідки арешту майна для підозрюваного і третіх осіб відповідає принципам розумності та співрозмірності по відношенню до завдань кримінального провадження.

Органом досудового розслідування доведено, що у власності ОСОБА_5 , перебуває: квартира за адресою: АДРЕСА_1 ; гараж за адресою: АДРЕСА_2 ; земельна ділянка, кадастровий номер :04:001:0007, площею 2,4999 га, що підтверджується інформаційними довідками Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна.

Слідчий суддя вважає, що матеріали клопотання свідчать про те, що майно зазначене в клопотанні, відповідає критеріям частини 1 статті 170 КПК України, а саме підлягає забезпеченню цивільного позову, залежно від результатів розгляду по суті кримінального провадження за переданим до суду обвинувальним актом.

Слідчий суддя при вирішенні питання про накладення арешту на майно, враховує і розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки накладення арешту на майно.

З урахуванням вказаних обставин та з метою уникнення негативних наслідків, з метою забезпечення цивільного позову, слідчий суддя вважає, що у відповідності до вимог статтей 132, 170-173 КПК України, необхідно накласти арешт на майно зазначене в клопотанні.

Будь-яких суттєвих негативних наслідків від вжиття такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею, на даний час, не встановлено.

На підставі викладеного, керуючись статтями 170-173, 309, 370-372, 376, 395 КПК України слідчий суддя, -

п о с т а н о в и в:

Клопотання - задовольнити.

Накласти арешт із забороною розпорядження, без заборони користуватися, на майно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме:

- квартиру за адресою: АДРЕСА_1 ;

- гараж за адресою: АДРЕСА_2 ;

- земельну ділянку, кадастровий номер :04:001:0007, площею 2,4999 га.

Роз`яснити, що на підставі частини 1 статті 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Організацію виконання ухвали та контроль за виконанням ухвали покласти на старший детектив відділу детективів Підрозділу детективів (на правах самостійного Управління) Територіального управління БЕБ у Київській області ОСОБА_3 та прокурора Київської обласної прокуратури ОСОБА_4 .

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1