Провадження №: 1-кс/755/3165/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"03" жовтня 2024 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002798 від 08 серпня 2024 року, про продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянина України, із середньою освітою, офіційно не працюючого, не одруженого, який має дитину, 2020 року народження, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України, -

за участю:

прокурора ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

в с т а н о в и в:

03 жовтня 2024 року слідчий Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві звернулась до суду із клопотанням про продовження строку тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 .

Клопотання погоджено з прокурором Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_5 .

Клопотання обґрунтоване тим, що у ОСОБА_4 , який приблизно о 05 годині 50 хвилин перебував за адресою: АДРЕСА_3 , виник злочинний умисел, направлений на умисне пошкодження чужого майна, шляхом підпалу, а саме квартири, що належить на праві власності потерпілому ОСОБА_7 , яка розташована за адресою: АДРЕСА_4 , на підставі особистих неприязних відносин.

Так, ОСОБА_4 , реалізуючи свій умисел, 08.08.2024 року близько 06 години, достовірно знаючи адресу проживання потерпілого ОСОБА_7 , підійшов до дверей вказаної квартири та, усвідомлюючи суспільно небезпечний та протиправний характер своїх дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, діючи умисно, обравши метод підпалу, як спосіб пошкодження чужого майна, що є загально-небезпечним способом, усвідомлюючи, що своїми діями створює реальну небезпеку для життя та здоров`я мешканців квартири АДРЕСА_5 , в тому числі мешканців сусідніх квартир, шляхом піднесення вогню запальнички, здійснив підпал вхідних дверей до квартири АДРЕСА_6 , внаслідок чого було пошкоджено двері вказаної квартири, після цього ОСОБА_4 зник з місця вчинення кримінального правопорушення, залишивши двері помешкання горіти, однак в подальшому був викритий та затриманий працівниками поліції.

08 серпня 2024 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого йому кримінального правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами.

Крім того, ухвалою слідчого судді Дніпровського районним судом м. Києва від 09 серпня 2024 року відносно ОСОБА_4 було застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів з альтернативним запобіжним заходом у виді застави у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Між тим, для завершення розслідування у вказаному кримінальному провадженні необхідно виконати ряд процесуальних дій, зокрема, отримати та долучити до матеріалів кримінального провадження висновки призначених експертиз, а саме: експертизи матеріалів, речовин та виробів, судової пожежно-технічної, які ще тривають, отримати та долучити до матеріалів кримінального провадження відповідь на запит від територіальних центрів комплектування та соціальної підтримки, зібрати характеризуючі матеріали в повному обсязі, виконати вимоги ст. 290 КПК України, скласти та затвердити обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування, провести його вручення.

Також виконувачем обов`язків керівника Дніпровської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_8 01.10.2024 року винесено постанову про продовження строку досудового розслідування до трьох місяців та продовжено строк досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні до 08.11.2024 року.

Крім того, у клопотанні зазначено про наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України та про неможливість запобіганням указаним ризикам, шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою.

Дослідивши матеріали клопотання, вислухавши доводи прокурора, яка підтримала клопотання про продовження строку тримання під вартою та зазначила обставини, які свідчать про існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, доводи захисника, який заперечив проти задоволення клопотання та просив про зміну запобіжного заходу на домашній арешт, підозрюваного, який підтримав думку захисника, слідчий суддя приходить до наступного.

Так, відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Так, слідчий суддя дослідивши матеріали клопотання, долучені до нього документи, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи кожний доказ, що наявний у провадженні, лише щодо пред`явленої підозри, з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку вважає, що наявні у провадженні докази, передбачені параграфами 3-5 Глави 4 КПК України (показання, речові докази і документи та інші) свідчать про обґрунтованість підозри, оскільки останні підтверджують існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний, міг вчинити ці правопорушення.

Зазначене прямо узгоджується з позицією Європейського суду з прав людини, відображеною у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182), те що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

При вирішенні даного питання судом також враховано положення ст. 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

У кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Крім того, слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінальних правопорушень. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише, чи є причетність особи до вчинення кримінальних правопорушень вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

Також ЄСПЛ неодноразово у своїх рішеннях підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Аналогічне відображення принципів вирішення питання застосування щодо особи запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою міститься і в положеннях ст.ст.177, 178, 183 КПК України.

Як вбачається із клопотання та було встановлено в судовому засіданні ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, не має офіційного джерела доходу, не має міцних соціальних зв`язків, крім того на даний час відносно нього направлені до суду два обвинувальних акти в межах інших кримінальних правопорушень, а тому суд вважає, що існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, зокрема, ризик переховуватись від органів досудового розслідування та суду, ризик вчинити інше кримінальне правопорушення, і запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою, в умовах воєнного стану, не забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Крім цього, з моменту застосування судом відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою до теперішнього часу не з`явилися будь-які нові фактичні дані, які б свідчили, що запобіжний захід, не пов`язаний з триманням його під вартою, зможе запобігти ризикам, передбачених ст. 177 КПК України, а за станом здоров`я підозрюваний не може перебувати під вартою.

Отже, слідчий суддя вважає необхідним задовольнити клопотання слідчого та продовжити підозрюваному ОСОБА_4 строк тримання під вартою у межах строку досудового розслідування.

Крім того, відповідно до ст. 183 КПК України слід також визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та у разі внесення застави, покласти на нього обов`язки, визначені ч. 5 ст. 194 КПК України.

Керуючись вимогами ст. ст. 131, 132, 176-179, 193, 194 КПК України, слідчий суддя,-

у х в а л и в:

Клопотання слідчого Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_3 задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у Державній установі «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України, у межах строку досудового розслідування, а саме до 07 листопада 2024 року.

Визначити розмір застави ОСОБА_4 , достатній для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, у виді 60 (шістдесяти) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 181 680 (сто вісімдесят одну тисячу шістсот вісімдесят) гривень.

У разі внесення застави покласти на ОСОБА_4 такі обов`язки:

- не відлучатись за межі м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження;

- повідомляти слідчого, прокурора, суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання;

- утриматись від спілкування із потерпілими та свідками у даному кримінальному провадженні.

Визначити строк дії покладених на підозрюваного ОСОБА_4 ухвалою суду обов`язків - 60 днів з моменту внесення підозрюваним, заставодавцем застави у розмірі, визначеному судом.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особою, яка перебуває під вартою у той же строк з моменту вручення їй копії судового рішення.

Слідчий суддя: