У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 серпня 2024 року м. Миколаїв

Миколаївський апеляційний суд у складі колегії суддів:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3

за участю секретаря ОСОБА_4 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу прокурора відділу Херсонської обласної прокуратури ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Центрального районного суду м. Миколаєва від 07 серпня 2024 року про відмову у задоволенні клопотання слідчого про обрання підозрюваному ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000320 від 31.07.2024 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 28 ч. 5 ст. 111-1 КК України.

Учасники судового провадження:

прокурор ОСОБА_5 ,

захисник ОСОБА_7 .

Короткий зміст рішення слідчого судді.

Ухвалою слідчого судді Центрального районного суду м. Миколаєва від 07 серпня 2024 року у задоволенні клопотання слідчого про обрання ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відмовлено.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги.

Прокурор просить скасувати ухвалу слідчого судді та обрати відносно підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Узагальнені доводи особи, що подала апеляційну скаргу.

Прокурор зазначає, що рішення слідчого судді є незаконним та таким, що підлягає скасуванню, з огляду на те, що ОСОБА_6 обґрунтованого підозрюється в участі у проведенні незаконних виборів на тимчасово окупованій території та добровільному обранні громадянина України до незаконного органу влади, створеного на тимчасово окупованій території, вчиненого групою осіб без попередньої змови, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 28 ч. 5 ст. 111-1 КК України. 23.07.2024 р. ОСОБА_6 залучено захисника та, в цей же день повідомлено про підозру у вчиненні вказаного кримінального правопорушення, про що 29.07.2024 та 31.07.2024 р. розміщені відповідні оголошення у засобах масової інформації, разом з повісткою про виклик до органу досудового розслідування. Станом на 01.08.2024 р. підозрюваний ОСОБА_6 на виклики слідчого не з`явився, про причини неявки не повідомив.

Зважаючи на те, що підозрюваний ОСОБА_6 перебуває на тимчасово окупованій частині Херсонської області, здебільшого в окупованому м. Скадовськ Херсонської області, неодноразово викликався до органу досудового розслідування, проте не з`явився, 31.07.2024 р. він оголошений у розшук.

Прокурор вважає, що висновки слідчого судді про відмову у задоволенні клопотання, через те, що підозрюваний не оголошений у міжнародний розшук, є безпідставними, оскільки аналіз положень ч. 6 ст. 193 КПК України свідчить про те, що факт виїзду підозрюваним та/або перебування на тимчасово окупованій території України є окремою, самостійною підставою для розгляду клопотання слідчого про обрання запобіжного заходу, так само як і факт оголошення підозрюваного у міжнародний розшук. Тобто слідчий суддя безпідставно вказав на те, що вказані обставини є обов`язковими, а не альтернативними.

Крім того, при прийнятті рішення, слідчим суддею не враховано той факт, що положення ст. 281 КПК України не містять поняття та процедури оголошення особи саме і міжнародний розшук. Така процедура не визначена і нормами міжнародного права, оскільки питання кримінального провадження є предметом національного правового регулювання. Враховуючи наведене, міжнародний розшук є видом розшуку за ст. 281 КПК України, а тому особа є оголошеною у міжнародний розшук з моменту винесення слідчим постанови про розшук підозрюваного, оскільки КПК України не містить вимог щодо конкретизації виду розшуку.

Прокурор звертає увагу на те, що, відповідно до Інструкції «Про порядок використання правоохоронними органами України інформаційної системи міжнародної організації кримінальної поліції Інтерпол», для запиту Генеральним секретаріатом Інтерполу Червоного оповіщення правоохоронний орган України надсилає уповноваженому підрозділу формуляр для запиту публікації Червоного оповіщення, а також інформацію та ряд документів, зокрема обов`язковою вимогою є надіслання уповноваженим органом завіреної копії ухвали слідчого судді про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою (у тому числі в перекладі на одну з робочих мов Інтерполу) на стадії досудового розслідування. Отже, проведення міжнародного співробітництва з питань розшуку підозрюваного можливе лише після вирішення питання і прийняття слідчим суддею рішення про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного.

Обставини, встановлені слідчим суддею.

Слідчим відділом управління СБ України в Херсонській області розслідується кримінальне провадження № 0000320, в якому ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 28 ч. 5 ст. 111-1 КК України.

Слідчий звернувся до суду з клопотанням про обрання ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Клопотання обґрунтоване тим, що ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, на даний час переховується від слідства на тимчасово окупованій території, до слідчого не з`являється, 31.07.2024 р. оголошений у розшук.

Відмовляючи у задоволенні клопотання слідчого, слідчий суддя, з урахуванням вимог ч. 6 ст. 196 та п. 5 ч. 4 ст. 183 КПК України, зазначив, що запобіжний захід за відсутності підозрюваного може бути обраний у разі: якщо підозрюваний перебуває на тимчасово окупованій території, на території країни-агресора та оголошений у міжнародний розшук; або перебуває на території інших, дружніх країн, однак все одно оголошений у міжнародний розшук, у зв`язку з чим, оголошення у міжнародний розшук є обов`язковою умовою для обрання запобіжного заходу щодо особи за його відсутності в судовому засіданні, проте ОСОБА_6 не оголошувався у міжнародний розшук.

Заслухавши доповідь судді, доводи прокурора на підтримку апеляційної скарги, пояснення захисника, який заперечував проти задоволення апеляційної скарги, вивчивши матеріали надані судом та обговоривши доводи апеляційної скарги, апеляційний суд дійшов наступного.

Обставини, встановлені судом апеляційної інстанції. Мотиви, з яких суд апеляційної інстанції виходив при постановленні ухвали, і положення закону, яким він керувався.

Частина 1 ст. 404 КПК України передбачає, що суд апеляційної інстанції переглядає рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Відповідно до приписів ч. 1 ст. 370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, тобто з метою запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно ч. 6 ст. 193 КПК України слідчий суддя, суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

На підставі аналізу оскаржуваної ухвали слідчого судді вбачається, що вона зазначеним вимогам закону не відповідає з огляду на наступне.

Перевіркою матеріалів клопотання слідчого встановлено, що досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000320, внесеному до ЄРДР 31.07.2024 р., здійснюється за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 28 ч. 5 ст. 111-1 КК України.

23.07.2024 р. у межах вказаного кримінального провадження відносно ОСОБА_6 , складено письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 28 ч. 5 ст. 111-1 КК України, а саме в участі у проведенні незаконних виборів на тимчасово окупованій території та добровільному обрання громадянина України до незаконного органу влади, створеного на тимчасово окупованій території, вчиненого групою осіб без попередньої змови.

Наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_6 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні матеріалами та доказами, а саме:

- протоколом огляду від 28.02.2024 р., за змістом якого оглянуто публікацію на сторінці « ОСОБА_8 », в соціальній мережі «В контакте», у якій міститься відеозапис та текстова інформація щодо направлення депутатами так званої «Херсонськой обласної думы» ОСОБА_6 та ОСОБА_9 продовольчої допомоги військовослужбовцям бригади «Днепр»;

- протоколом огляду від 28.02.2024 р., а саме сайту «Избиратель Депутат найди своих депутатов», на якому містяться відомості про депутата так званої «Херсонской областной думы» ОСОБА_6 висновком експерта № СЕ-19/112-24/5536-ФП від 20.05.2024 р. за результатами проведення судової портретної експертизи, у вказаних оглядах зображений ОСОБА_10 ;

- протоколом огляду від 28.02.2024 р., а саме сайту Інтернет видання «Z0V Херсон», на якому міститься публікація з фотографіями та текстовою інформацією щодо надання депутатом так званої «Херсонской областной думы» ОСОБА_6 одягу мешканцям окупованих територій;

- протоколом огляду від 28.02.2024 р., а саме сайту інтернет видання «ZОV Херсон», на якому міститься публікація з фотографіями та текстовою інформацією щодо виступу депутата так званої «Херсонской областной думы» ОСОБА_6 на сесії «Совета депутатов первого созыва Алешкинского муниципального округа Херсонской области»;

- протоколом огляду від 11.07.2024 р., а саме сайту «Единая россия» на якому містяться відомості про членів фракції «Единая россия», у тому числі ОСОБА_6 , який підписаний як «Член комитета по законодательству, местному самоуправлению и Регламенту Херсонской областной думы»;

- протоколом огляду від 11.07.2024 р., а саме сайту «Избирательная комиссия Херсонской области» на якому розміщено інформацію щодо списку зареєстрованих кандидатів в депутати так званої «Херсонской областной думы» висунутих ІНФОРМАЦІЯ_1 », серед яких у тому числі зазначений ОСОБА_6 ;

- протоколом огляду від 11.07.2024 р., а саме публікації в каналі « ІНФОРМАЦІЯ_2 » в месенджері «Telegram», у якій міститься відеозапис та текстова інформація щодо привітанням депутатом так званої «Херсонской областной думы» ОСОБА_6 з днем возз`єднання з росією;

- протоколом огляду від 12.07.2024 р., а саме публікації в каналі « ІНФОРМАЦІЯ_2 » в месенджері «Тelegram», у якій містяться фотографії та текстова інформація щодо проведення засідання комітету так званої «Херсонской областной думы» із законодавства, місцевого самоврядування та регламенту. Також міститься інформація про участь ОСОБА_11 у вказаному засіданні,

- іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.

При цьому, апеляційний суд бере до уваги, що стандарт доказування «обґрунтована підозра» не передбачає, що уповноважені органи мають оперувати доказами, достатніми для пред`явлення обвинувачення чи ухвалення обвинувального вироку, що пов`язано з меншою мірою ймовірності, необхідною на ранніх етапах кримінального провадження. На цьому етапі кримінального провадження не допускається вирішення тих питань, які повинен вирішувати суд під час розгляду справи по суті, зокрема, пов`язаних з оцінкою доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні злочину. На підставі розумної оцінки сукупності отриманих фактів та обставин суд лише визначає, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї запобіжного заходу.

На переконання апеляційного суду, зазначені у клопотанні обставини підозри, підтверджуються достатніми, на даному етапі розслідування доказами, і у висновках, які зробив орган досудового розслідування, чогось необґрунтованого чи довільного не встановлено. Апеляційний суд, доходить висновку, що встановлені факти та інформація можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що ОСОБА_6 , про підозру якого йдеться, міг вчинити кримінальне правопорушення, у вчиненні якого йому було повідомлено про підозру в рамках вказаного кримінального правопорушення.

Щодо існування ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, то ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створить загрозу суспільству. При цьому КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Перевіряючи доводи клопотання слідчого на предмет наявності ризиків, передбачених п. п. 1, 2, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме того, що ОСОБА_6 може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити сховати або спотворити будь-яку з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, апеляційний суд встановив, що такі доводи є обґрунтованими, зважаючи на тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, характер та ступінь суспільної небезпечності кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_6 , конкретні обставини провадження та дані про особу підозрюваного, а також інші обставини, передбачені ст. 178 КПК України.

Під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за відсутності підозрюваного слідчий суддя, серед іншого, також зобов`язаний встановити наявність достатніх підстав вважати, що такий підозрюваний оголошений у міжнародний розшук.

Разом з тим КПК України жодним чином не обумовлює ухвалення судового рішення про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за відсутності підозрюваного доведеністю факту перебування такої особи у міжнародному розшуку, а лише визначає необхідність оголошення такого розшуку (ч. 6 ст. 193, ч. 2 ст. 281 КПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 281 КПК України, якщо під час досудового розслідування місцезнаходження підозрюваного невідоме або він виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України чи за межами України та не з`являється без поважних причин на виклик слідчого, прокурора за умови його належного повідомлення про такий виклик, слідчий, прокурор оголошує розшук такого підозрюваного.

До оголошення підозрюваного в розшук слідчий, прокурор зобов`язаний вжити заходів щодо встановлення його місцезнаходження.

Вказана норма права не відокремлює оголошення особи в державний, міждержавний чи міжнародний розшук. Тобто, підставами для оголошення підозрюваного в розшук (державний, міждержавний, міжнародний) є відсутність під час досудового розслідування відомостей про його місцезнаходження або перебування такої особи за межами України та неявка без поважних причин на виклик слідчого, прокурора за умови його належного повідомлення про такий виклик.

Наявні матеріали клопотання слідчого свідчать про те, що підозрюваний ОСОБА_6 27, 29 та 30 липня 2024 року на виклики слідчого, в тому числі, здійснені через газету «Урядовий кур`єр» та сайт Офісу Генерального прокурора, не з`явився без поважних причин, а його місцезнаходження в Україні не відоме. За наявною інформацією оперативних підрозділів СБ України, ОСОБА_6 , з метою уникнення кримінальної відповідальності за вчинене кримінальне правопорушення, перебуває на тимчасово окупованій території Херсонської області, а саме у Скадовському районі. Крім того, відповідно інформації, отриманої від Державної прикордонної служби України, ОСОБА_6 , у період з 01.01.2022 р. по 25.07.2024 р. державний кордон України та лінії розмежування з тимчасово окупованою територією України, не перетинав.

Згідно з п. 7 ч. 1 ст. 11 Закону України «Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України» тимчасово окупована Російською Федерацією територія України (тимчасово окупована територія) це частини території України, в межах яких збройні формування Російської Федерації та окупаційна адміністрація Російської Федерації встановили та здійснюють фактичний контроль або в межах яких збройні формування Російської Федерації встановили та здійснюють загальний контроль з метою встановлення окупаційної адміністрації Російської Федерації.

Відповідно до ч. 2 ст. 3 цього Закону адміністративна межа між тимчасово окупованою територією та іншою територією України визначається Кабінетом Міністрів України.

Наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 22.12.2022 р. № 309 (зі змінами) визначено перелік територій, на яких ведуться (велись) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією.

Відповідно до зазначеного переліку вся територія Скадовського району є тимчасово окупованою РФ територією України.

Постановою слідчого від 31.07.2024 р., на підставі ст. 281 КПК України, підозрюваного ОСОБА_6 оголошено у розшук.

Чинний КПК України, як і інші нормативно-правові акти, не містить поняття «міжнародний розшук» та не визначає процесуальний порядок оголошення особи в міжнародний розшук в рамках кримінального провадження, не дивлячись на те, що відповідне словосполучення вказується у низці його статей (ч. 5 ст. 139; ч. 2 ст. 297-1; п. 4 ч. 2 ст. 297-2; ч. ч. 1, 3 ст. 297-4; ч. 3 ст. 323 КПК України).

Винесена слідчим на підставі ст. 281 КПК України постанова про оголошення розшуку підозрюваного у подальшому є підставою для здійснення розшуку оперативним підрозділом, якому доручено здійснювати розшук підозрюваного, усіх необхідних розшукових заходів в межах державного розшуку, або для звернення за міжнародною правовою допомогою при міждержавному або міжнародному розшуку. Тобто, оголошення розшуку підозрюваного на підставі ст. 281 КПК України не має будь-якого обмеження за територією в межах держави або за межами України.

За наведеного, апеляційний суд вважає, що слідчим при зверненні до слідчого судді з клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою дотримано вимог кримінального процесуального закону, а надані з клопотанням матеріали доводять наявність правових підстав для обрання підозрюваному ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а також те, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси підозрюваного з метою забезпечення кримінального провадження.

Обрання підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не тотожне застосуванню такого, оскільки після затримання ОСОБА_6 питання можливості застосування до нього обраного запобіжного заходу або його зміну на більш м`який запобіжний захід буде розглядатися судом у встановленому законом порядку. Відтак розглядаючи клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на підставі ч. 6 ст. 193 КПК України суд позбавлений можливості застосувати відносно підозрюваного більш м`який запобіжний захід.

Відповідно до ч. 4 ст. 197 КПК України у разі постановлення слідчим суддею, судом ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного на підставі ч. 6 ст. 193 КПК України строк дії такої ухвали не зазначається.

Згідно з абз. 7 ч. 4 ст. 183 КК України при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, обвинуваченого, який оголошений у міжнародний розшук, та/або який виїхав, та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, розмір застави не визначається.

Отже, апеляційний суд доходить висновку, що слідчий суддя безпідставно відмовив у задоволенні клопотання слідчого, оскільки ОСОБА_6 оголошено у розшук та наразі його місцезнаходження не встановлено.

Враховуючи наведене, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга прокурора підлягає задоволенню, а ухвала слідчого судді скасуванню з постановленням нової ухвали.

Керуючись ст. ст. 376, 404, 405, 407, 422, 424, 532 КПК України, апеляційний суд,

п о с т а н о в и в :

апеляційну скаргу прокурора відділу Херсонської обласної прокуратури ОСОБА_5 задовольнити.

Ухвалу слідчого судді Центрального районного суду м. Миколаєва від 07 серпня 2024 про відмову у задоволенні клопотання старшого слідчого про обрання підозрюваному ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою скасувати.

Постановити нову ухвалу, якою задовольнити клопотання слідчого в ОВС слідчого відділу УСБУ в Херсонській області ОСОБА_12 , яке погоджено прокурором відділу Херсонської обласної прокуратури ОСОБА_5 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, у порядку ч. 6 ст. 193 КПК України, відносно підозрюваного ОСОБА_6 підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 28 ч. 5 ст. 111-1 КК України, в рамках кримінального провадження, внесеного до ЄРДР № 0000320 від 31.07.2024 р. задовольнити.

У порядку ч. 6 ст. 193 КПК України обрати ОСОБА_6 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_3 , мешкає в АДРЕСА_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Роз`яснити, що згідно положень ч. 6 ст. 193 КПК України, після затримання підозрюваного, не пізніш як через сорок вісім годин з часу його доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, за участю підозрюваного, повинен розглянути питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Відповідно до ч. 4 ст. 197 КПК України, у разі постановлення слідчим суддею, судом ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, обвинуваченого на підставі ч. 6 ст. 193 цього Кодексу строк дії такої ухвали не зазначається.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту її проголошення і оскарженню не підлягає.

Судді

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3