Провадження № 1-кс/202/7802/2024
ІНДУСТРІАЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД м.ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
УХВАЛА

13 листопада 2024 року м. Дніпро

Слідчий суддя Індустріального районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у судовому засіданні клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 , яке погоджено з прокурором відділу Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні внесеного до ЄРДР 10.07.2024 за №0000327, про продовження строку тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

Старший слідчий СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 звернулася до слідчого судді з клопотанням, погодженим з прокурором відділу Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні внесеного до ЄРДР 10.07.2024 за №0000327, про продовження строку тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що в провадженні СУ ГУНП в Дніпропетровській областіперебувають матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000327 10.07.2024, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307, ч. 3 ст. 369 КК України.

19.09.2024 ОСОБА_4 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

19.09.2024 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 підтверджується: протоколом прийняття заяви про вчинення кримінального правопорушення від 08.07.2024; рапортом старшого слідчого СВ ВП №6 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_7 від 02.07.2024; протоколом огляду мобільного телефону ОСОБА_7 від 13.07.2024; протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю ОСОБА_7 від 13.07.2024; протокол допиту свідка ОСОБА_7 від 13.07.2024; протокол огляду від 13.07.2024; протокол допиту свідка ОСОБА_8 від 05.08.2024; протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю ОСОБА_8 від 08.08.2024; протокол огляду від 05.08.2024 мобільного телефону ОСОБА_8 ; протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю ОСОБА_9 від 23.08.2024; протокол огляду від 23.08.2024 мобільного телефону ОСОБА_8 ; протокол допиту свідка ОСОБА_9 від 23.08.2024; рапортом від 13.09.2024; протоколом огляду від 23.08.2024 за участю ОСОБА_9 ; висновком експерта №СЕ-19/104-24/34776-НЗПРАП від 05.09.2024 за результатами проведеної судової експертизи наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів та прекурсорів; протоколом огляду від 31.08.2024 за участю ОСОБА_10 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 31.08.2024; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю ОСОБА_10 від 31.08.2024; висновком експерта №СЕ-19/104-24/35413-НЗПРАП від 13.09.2024 за результатами проведеної судової експертизи наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів та прекурсорів; протоколом за результатами проведення негласної слідчої (розшукової) дії контроль за вчиненням злочину від 04.09.2024; протоколом за результатами проведення негласної слідчої (розшукової) дії аудіо- відео контролю особи від 04.09.2024; протоколом за результатами проведення негласної слідчої (розшукової) дії аудіо- відео контролю особи від 04.09.2024; протоколами обшуків від 19.09.2024 та іншими матеріалами кримінального провадження.

20.09.2024 слідчим суддею Індустріального районного суду

м. Дніпропетровська до підозрюваного ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з можливістю внесення застави у розмірі 340 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто 1 029 520 (один мільйон двадцять дев`ять тисяч п`ятсот двадцять) грн.

Слідчий указує на наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 2, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України та вважає, що застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, не зможе запобігти вищевказаним ризикам, тому просить продовжити дію до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк 60 діб та визначити альтернативний запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 500 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Слідчим також вказано на обставини, що перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення строку дії ухвали про застосування запобіжного заходу тримання під вартою, зокрема, на необхідність: долучити до матеріалів кримінального провадження розсекречені протоколи про результати проведення негласних слідчих (розшукових) дій); отримати у слідчого судді матеріали аудіо запису судових засідань за участю підозрюваних, для використання їх у якості вільних зразків голосу; призначити проведення судової експертизи відео-, звукозапису для ідентифікації належності голосу у телефонних розмовах; призначити проведення семантико-текстуальної експертизи; встановити місцезнаходження інших співучасників злочину, а саме: ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ; отримати висновки за результатами проведення експертиз наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів та прекурсорів; повідомити про зміну раніше повідомленої підозри ОСОБА_13 , ОСОБА_4 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 ; повідомити про підозру ОСОБА_11 , ОСОБА_12 ; провести інші слідчі (розшукові) дії, необхідність в проведенні яких, виникне в ході досудового розслідування.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав та просив задовольнити.

Підозрюваний ОСОБА_4 заперечував щодо задоволення клопотання, просив змінити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на домашній арешт, зазначаючи, що підозра є необґрунтованою. Наголошував, що має тісні соціальні зв`язки, одружений, проживає разом з дружиною, сином та матір`ю пенсійного віку.

Захисник заперечував щодо продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Прокурором не доведено, що ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України не зменшилися. Звертав увагу слідчого судді на особу підозрюваного, який має міцні соціальні зв`язку, одружений та позитивно характеризується за місцем проживання. Просив обрати більш м`який запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, а у разі продовження строку тримання під вартою ОСОБА_4 , визначити підозрюваному мінімальний розмір застави.

Слідчий суддя, заслухавши прокурора, думку підозрюваного та його захисника, приходить до таких висновків.

У провадженні в провадженні СУ ГУНП в Дніпропетровській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000327 10.07.2024, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених за ч. 2 ст. 307, ч. 3 ст. 369 КК України.

19.09.2024 ОСОБА_4 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

19.09.2024 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України.

Ухвалою Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 20.09.2024 застосовано відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 15.11.2024 включно. Одночано визначено ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 340 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто 1 029 520 (один мільйон двадцять дев`ять тисяч п`ятсот двадцять) грн., яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Дніпропетровській області в будь-який момент протягом дії ухвали до 15.11.2024 включно.

Постановою заступника керівника Дніпропетровської обласної прокуратури від 13.11.2024 продовжено строк досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000327 від 10.07.2024.

Згідно з ч. 1 ст. 176 КПК запобіжними заходами є: особисте зобов`язання, особиста порука, застава, домашній арешт, тримання під вартою. Тримання під вартою вважається найбільш суворим запобіжним заходом.

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів. Строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 199 КПК клопотання про продовження строку тримання під вартою має право подати прокурор, слідчий за погодженням з прокурором не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Розгляд такого клопотання слідчим суддею здійснюється згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу (ч. 4 ст. 199 КПК).

Відповідно до ч. 4 ст. 199 КПК України слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Частиною 1 ст. 194 КПК України визначено, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Щодо обґрунтованості підозри.

Оскільки кримінальне провадження перебуває на стадії досудового розслідування, слідчий суддя, вирішуючи питання щодо обґрунтованості підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, не встановлює наявність в його діях складу злочину та ступінь його вини, оцінюючи докази з точки зору їх достатності і допустимості, тобто не вирішує ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, а лише об`єктивно та розумно оцінює отримані докази за своїм внутрішнім переконанням та визначає, чи виправдовують вони в своїй сукупності проведення досудового розслідування та чи дозволяють встановити причетність особи до вчинення кримінального правопорушення, яка є вірогідною та достатньою для застосування до неї запобіжного заходу.

Згідно з доводами, викладеними у клопотанні, обґрунтованість підозри щодо вчинення інкримінованого кримінального правопорушення ОСОБА_4 є підтвердженою. Аналіз представлених матеріалів пов`язує підозрюваного з кримінальним правопорушенням, доводячи причетність до нього в такій мірі, що виправдовує подальше розслідування.

Щодо наявності ризиків та їх обґрунтованості.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, в якому підозрюється, обвинувачується (ч. 1 ст. 177 КПК).

Слідчий у клопотанні зазначає, що продовжують існувати ризики вчинення ОСОБА_4 дій, передбачених пунктами 1, 2, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які обумовлюють необхідність застосування виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Під час перевірки наявності ризиків, передбачених п.п. 1, 2, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України слідчий суддя дійшов таких висновків.

На думку слідчого судді, на початкових етапах притягнення особи до кримінальної відповідальності очікування можливого суворого покарання, саме по собі може бути реальним мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. Це твердження узгоджується з позицією Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії», в якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.

Отже, вирішуючи питання щодо продовження існування цього ризику, слідчий суддя враховує покарання, що передбачене законом за вчинення кримінального правопорушення, яке інкримінується ОСОБА_4 , приходить до висновку про наявність ризику можливого переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду з метою ухилення від кримінальної відповідальності.

Наявність ризику, передбаченого п.2 ч.1 ст. 177 КПК України, що ОСОБА_4 може знищити, сховати або пошкодити, речі та документи, які мають значення кримінального провадження, підтверджується тим, що злочину діяльність органом досудового розслідування не повністю викрито, збираються докази, що свідчить про наявність такого ризику.

Перевіряючи продовження існування ризику впливу на свідків, слідчий суддя враховує встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, а саме: спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (ч.ч. 1, 2 ст. 23, ст. 224 КПК України).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання, або отриманих у порядку, передбаченому ст. 225 КПК України. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них, крім порядку отримання показань, визначеного ст. 615 цього Кодексу (частина 4 статті 95 КПК України).

Отже, на переконання слідчого судді, ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом, крім випадків неможливості отримання безпосередньо судом таких показань внаслідок обставин, пов`язаних із введенням воєнного стану на території України.

Отже, слідчим суддею встановлено, що стороною обвинувачення доведена можлива причетність ОСОБА_4 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення, а також вірогідність існування ризиків стосовно вчинення ним дій, передбачених п.п. 1,2,3 ст. 177 КПК України, що свідчить про наявність підстав для застосування до нього запобіжного заходу.

Продовжуючи строк дії запобіжного заходу, слідчий суддя враховує, що існують об`єктивні обставини, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою, зокрема необхідність: долучити до матеріалів кримінального провадження розсекречені протоколи про результати проведення негласних слідчих (розшукових) дій); отримати у слідчого судді матеріали аудіо запису судових засідань за участю підозрюваних, для використання їх у якості вільних зразків голосу; призначити проведення судової експертизи відео-, звукозапису для ідентифікації належності голосу у телефонних розмовах; призначити проведення семантико-текстуальної експертизи; встановити місцезнаходження інших співучасників злочину, а саме: ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ; отримати висновки за результатами проведення експертиз наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів та прекурсорів; повідомити про зміну раніше повідомленої підозри ОСОБА_13 , ОСОБА_4 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 ; повідомити про підозру ОСОБА_11 , ОСОБА_12 ; провести інші слідчі (розшукові) дії, необхідність в проведенні яких, виникне в ході досудового розслідування.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, зазначеним у ст. 177 КПК України.

Виходячи з положень п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосовано, зокрема, до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Враховуючи, що кримінальне правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , є тяжким злочином і передбачає покарання у виді позбавлення волі та, враховуючи встановлені ризики, передбачені п.п. 1,2,3 ст. 177 КПК України, слідчий суддя вважає, що застосування більш м`яких запобіжних заходів ніж тримання під вартою не забезпечить можливості здійснення дієвого контролю за поведінкою підозрюваного та виконання ним процесуальних обов`язків. При цьому вік та стан здоров`я підозрюваного не виключають можливості тримання його під вартою (інших відомостей не надано).

Дослідивши надані сторонами кримінального провадження відомості, слідчий суддя під час продовження строку тримання підозрюваного ОСОБА_4 під вартою також враховує, що станом на момент розгляду цього клопотання, раніше не судимий, має постійне місце проживання, міцні соціальні зв`язки, однак, зазначені обставини не є підставою для застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Таким чином, зважаючи на те, що необхідно провести (завершити) ряд слідчих (розшукових) дій та інших процесуальних дій, які раніше не було проведено з об`єктивних причин, ризики, встановлені ухвалою слідчого судді від 20.09.2024, не зменшилися, слідчий суддя вважає обґрунтованим продовження строку тримання під вартою ОСОБА_4 до 18 грудня 2024 року включно.

Щодо обґрунтованості розміру застави.

Слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України (ч. 3 ст. 183 КПК України).

Відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

При цьому, сума (застави) повинна бути оцінена, враховуючи дані про особу та поведінку самого підозрюваного, його активи та його взаємовідносини з особами, які мають забезпечить його безпеку.

Тобто розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри (впевненості), при якому перспектива втрати застави, у випадку відсутності на суді, буде достатнім стримуючим засобом, щоб унеможливити перешкоджання особою встановленню істини у кримінальному провадженні.

Отже, оскільки законодавцем не визначено чітких критеріїв обрання розміру застави у виключних випадках, визначення її грошового еквіваленту відбувається відповідно до внутрішнього переконання слідчого судді.

При визначенні розміру застави слідчий суддя враховує всі обставини вчинення кримінального правопорушення, у якому підозрюється ОСОБА_4 , роль підозрюваного, тяжкість кримінального правопорушення, суспільний інтерес, стадію досудового розслідування, наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 2, 3 ст. 177 КПК України, дані про особу підозрюваного.

У зв`язку з викладеним слідчий суддя приходить до висновку про доцільність визначити ОСОБА_4 , як альтернативу застосування щодо нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, заставу в розмірі, що перевищує зазначені ст. 182 КПК України межі.

У зв`язку з викладеним суд приходить до висновку про доцільність визначити ОСОБА_4 , як альтернативу застосування щодо нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, заставу в розмірі у розмірі 250 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 757 000 грн., оскільки такий розмір застави є достатнім для забезпечення виконання підозрюваним процесуальних обов`язків і таким, що не суперечить положенням ч.5 ст.182 КПК України та вимогам ст.ст.178, 182, 183 КПК України, позиції Європейського суду з прав людини, відповідно до якої сума застави повинна визначатись тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави у випадку ухилення від слідства та суду, буде достатнім стимулюючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу бажання порушувати покладені на неї процесуальні обов`язки, та не є явно непомірним.

Згідно з ч. 5 ст.194 КПК України, якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя, суд застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором, та які передбачені пунктами 1-9 частини 5 статті 194 КПК України.

Тож, відповідно до положень ч.5 ст.194 КПК України для зменшення наведених вище ризиків на підозрюваного слід покласти обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України, необхідність застосування яких стороною обвинувачення доведено, а захистом не спростовано, а саме: прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора або суду; не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду; утриматись від спілкування зі свідками та іншими підозрюваними; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Керуючись ст. ст. 176-178, 182-184, 193-194, 196-199 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 , яке погоджено з прокурором відділу Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні внесеного до ЄРДР 10.07.2024 за №0000327, про продовження строку тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України, до 18 грудня 2024 року включно.

Одночасно визначити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 250 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто 757 000 (сімсот п`ятдесят сім тисяч) грн., яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Дніпропетровській області в будь-який момент протягом дії ухвали до 18 грудня 2024 року включно.

Покласти на ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в разі внесення застави наступні обов`язки: прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора або суду; не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду; утриматись від спілкування зі свідками ат іншими підозрюваними; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Термін дії обов`язків, покладених слідчим суддею, у разі внесення застави до 18 грудня 2024 року включно.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1