УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 вересня 2024 року місто Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1

за участю секретаря ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

захисника ОСОБА_4

підозрюваного ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань в приміщенні суду в м. Києві, клопотання слідчого слідчого відділення відділу поліції №4 Шевченківського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 погодженого прокурором Шевченківської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженеця м. Теребовля, Тернопільської обл., громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , напівпідвальне приміщення (теплопункт), офіційно непрацюючий, маючого на утримані неповнолітню дитину, раніше не судимий,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, у кримінальному провадженні № 0003632 відомості щодо якого внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 05 вересня 2024 року,-

В С Т А Н О В И В :

07 вересня 2024 року до Шевченківського районного суду м.Києва надійшло клопотання слідчого слідчого відділення відділу поліції №4 Шевченківського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 погодженого прокурором Шевченківської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, у кримінальному провадженні № 0003632 відомості щодо якого внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 05 вересня 2024 року.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що Слідчим відділенням відділу поліції №4 Шевченківського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві здійснюється досудове розслідування кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, відомості про яке були внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0003632 від 05 вересня 2024 року.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , приблизно о 17 годині 59 хвилин, проходячи по вул. Стрітенській у м. Києві у напрямку вул. Стрілецька у м. Києві, перебуваючи біля будинку 7/6 по вул. Стрілецькій у м. Київ, звернув свою увагу на рюкзак чорного кольору з надписом «The North face» та рюкзак чорного кольору з надписом «Vans», які знаходились через дорогу на тротуарі біля бетонного стовпа електроопори, залишені без нагляду. В цей час, у ОСОБА_5 , виник раптовий злочинний умисел направлений на таємне викрадення чужого майна (вчинення крадіжки), а саме: рюкзак чорного кольору з надписом «The North face» та рюкзак чорного кольору з надписом «Vans», в умовах воєнного стану, який діє на території України відповідно до Указу Президента України № 469/2024 від 23.07.2024. В подальшому, 05 вересня 2024 року, приблизно о 17 годині 59 хвилин, ОСОБА_5 , скориставшись тим, що біля вище вказаних рюкзаків, які знаходились біля бетонного стовпа електроопори, через дорогу від будинку АДРЕСА_2 , нікого не було та розуміючи, що в рюкзаках можуть бути грошові кошти або інші цінні речі, діючи умисно, таємно, з корисливих мотивів, будучи достовірно впевненим у тому, що за його протиправними діями ніхто із сторонніх осіб не спостерігає та не зможе завадити реалізації його злочинного умислу, шляхом вільного доступу взяв (викрав) рюкзак чорного кольору з надписом «The North face», вартістю 2200 гривень, який належить потерпілій ОСОБА_9 , в якому знаходились наступні речі: окуляри марки «Gucci», вартістю 12000 гривень, окуляри у футлярі марки «Tom Ford», вартістю 13000 гривень, мобільний телефон марки

«Iphone 12 Pro Max», білого кольору, вартістю 15000 гривень та інші особисті речі, які матеріальної цінності для потерпілої не становлять. Крім цього, ОСОБА_5 шляхом вільного доступу взяв (викрав) рюкзак чорного кольору з надписом «Vans», вартістю 1500 гривень, який належить потерпілій ОСОБА_10 , в якому знаходились наступні речі: сорочка бренду «CICI COCO» білого кольору, вартістю 1500 гривень, спідниця бренду «CICI COCO» чорного кольору, вартістю 1200 гривень, сумка бренду «Mango» чорного кольору, вартістю 2000 гривень, сумка бренду «NAKD» чорного кольору, вартістю 1500 гривень, туфлі бренду «Zara» чорного кольору, вартістю 1000 гривень, гаманець коричневого кольору бренду «Furla», вартістю 2500 гривень, грошові кошти у сумі 100 доларів США, що згідно курсу НБУ станом на 05.09.2024 становить 4127 гривень 66 копійок, грошові кошти у сумі 65 фунтів стерлінгів що згідно курсу НБУ станом на 05.09.2024 становить 3519 гривень 52 копійки, грошові кошти у сумі 10 400 гривень, навушники «Airpods Pro», серійний номер «H6RH9S3J1059», вартістю 4000 гривень, ноутбук марки «MacBook Pro 13», серії «FVFDN2M4QO5H», сірого кольору, вартістю 100000 гривень, мобільний телефон марки «Iphone 11», IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI 2: НОМЕР_2 , вартістю 15000 гривень, паспорт громадянина України серії НОМЕР_3 , закордонний паспорт громадянина України НОМЕР_4 , картку платника податків № НОМЕР_5 , посвідчення водія НОМЕР_6 , посвідка на проживання НОМЕР_7 НОМЕР_8 - всі документи на ім`я ОСОБА_10 , свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_9 , банківська картка банка «ПриватБанк» № НОМЕР_10 , банківська картка банка «Monobank» № НОМЕР_11 , 4 (чотири) банківські картки банку «Monzo», одна з яких має ідентифікуючий номер НОМЕР_12 , футляр чорного кольору з надписом «Saint Laurent» та інші особисті речі, які матеріальної цінності для потерпілої не становлять.

06 вересня 2024 року ОСОБА_5 , затримано в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

06 вересня 2024 року ОСОБА_11 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Зі змісту клопотання вбачається, що застосування відносно підозрюваного ОСОБА_11 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обґрунтовується наявністю ризиків визначених ст.177 КПК України, а саме ризику переховуватися від суду та органу досудового розслідування, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Як вказує слідчий, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_11 , покладених на нього процесуальних обов`язків, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України.

Слідчий зазначає, що можливо зробити висновок, що менш суворі запобіжні заходи, не зможуть забезпечити уникнення ризиків, передбачених ст. 177 КПК України та виконання покладених на підозрюваного обов`язків, тому орган досудового розслідування звертається до суду з клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Прокурор ОСОБА_3 у судовому засіданні клопотання про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_11 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підтримав та просив задовольнити з підстав, зазначених у ньому.

Захисник ОСОБА_4 у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_11 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Разом з тим, вказав, що останній раніше не судимий, офіційно працевлаштований. Просив застосувати відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Підозрюваний ОСОБА_11 у судовому засіданні думку захисника підтримав, просив відмовити у задоволенні клопотання про застосування відносно нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Слідчий суддя заслухав учасників судового провадження, дослідив матеріали клопотання, дійшов висновку, що зазначене клопотання не підлягає задоволенню за таких підстав.

Згідно зі ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно зі ст. 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права,відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Згідно ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини,у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання,у тому числі наявність у нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого;8) наявність судимостей у підозрюваного,обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

В судовому засіданні встановлено, що Слідчим відділенням відділу поліції №4 Шевченківського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві здійснюється досудове розслідування кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, відомості про яке були внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0003632 від 05 вересня 2024 року.

06 вересня 2024 року ОСОБА_5 , затримано в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

06 вересня 2024 року ОСОБА_11 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Щодо обґрунтованої підозри слідчий суддя зазначає, що оскільки чинне законодавство не розкриває це поняття, враховуючи ст.ст.8, 9 КПК України, слід керуватися позиціями Європейського суду з прав людини. З точки зору практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри - це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. При чому факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а й пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи.

Слідчий суддя вважає, що наведені у клопотанні обставини в сукупності з доданими матеріалами та факт вручення підозри ОСОБА_5 дають підстави визнати набуття ним статусу підозрюваного та вважати обґрунтованою його підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

Разом із цим належить зазначити, що при вирішенні питання щодо обґрунтованості підозри з метою застосування запобіжного заходу, оцінка наданих доказів здійснюється не з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності, доведення чи не доведення винуватості особи, що здійснюється судом при ухваленні вироку, а лише для визначення певної вірогідності причетності особи до вчинення кримінального правопорушення, а також того чи є підозра обґрунтованою настільки, щоби виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення, оскільки на стадії досудового розслідування слідчий суддя не вирішує питання, які повинен вирішувати вже суд під час розгляду кримінального провадження за сутністю.

Причетність ОСОБА_5 , до вчинення інкримінованих йому кримінальних правопорушень достатньою мірою для даної стадії кримінального провадження доводиться доказами, які долучені слідчим до матеріалів клопотання.

При цьому, слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження.

Отже, з урахуванням змісту долучених до клопотання матеріалів кримінального провадження у їх сукупності, слідчий суддя встановив, що зазначені у клопотанні обставини підозри ОСОБА_5 , підтверджуються на даному етапі розслідування достатньою сукупністю доказів.

Відповідно до ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування або суду; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Згідно з ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 цього Кодексу.

Європейський суд з прав людини у рішенні по справі «Белчев проти Болгарії» наголосив, що обґрунтування будь-якого періоду позбавлення свободи повинно бути переконливо доведено державними органами.

Кримінальний процесуальний закон покладає аналогічний обов`язок на сторону обвинувачення, зазначаючи, що остання має довести суду, крім обґрунтованості обвинувачення та наявності ризиків неналежної процесуальної поведінки особи, ще й неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Вирішуючи питання щодо обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує мету застосування запобіжного заходу, тяжкість кримінального правопорушення, що інкримінується ОСОБА_5 , ступінь участі у вчиненому, а також обставини, у відповідності до вимог ст.178 КПК України, що характеризують підозрюваного, який має місце постійного проживання, реєстрації, його вік, сімейний стан, працевлаштування.

За встановлених у судовому засіданні обставин, слідчий суддя вважає, що підозрюваний знаючи, що за кримінальне правопорушення, вчинення якого йому інкримінується, передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років, може переховуватися від органів досудового розслідування чи суду.

Суд оцінює наявність ризику можливості переховування підозрюваного від суду, як цілком ймовірний, з огляду на додані до клопотання слідчого матеріали, при цьому враховуючи також тяжкість можливого покарання у разі визнання підозрюваного винним у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, у вчиненні якого він підозрюється, що може спонукати його до вчинення спроби ухилитися від суду.

Щодо існування інших, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України ризиків, на наявність яких у клопотанні посилається слідчий, слідчий суддя вважає, що в цій частині клопотання є недоведеним, та є припущенням з боку органу досудового розслідування, що не доведено і прокурором в судовому засіданні.

При цьому, слід звернути увагу, що Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Разом з тим, прокурором у судовому засіданні не доведено, що більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, який би міг бути застосованим до підозрюваного ОСОБА_5 , не зможе в повній мірі запобігти ризику, передбаченому п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Оскільки обставин, необхідності обмеження права особи на свободу, передбаченого кримінальним процесуальним законом України, ст. 5 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини в контексті зазначеного кримінального провадження немає, з огляду на встановлені обставини та особу підозрюваного, слідчий суддя приходить до стійкого переконання про можливість застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Застосовуючи такий вид запобіжного заходу, слідчий суддя виходить із необхідності уникнення ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, щодо можливості підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, враховуючи його вік та стан здоров`я, майновий стан, наявність соціальних зв`язів, а також зі ступеню тяжкості інкримінованого кримінального правопорушення.

Згідно вимог ч.4 ст.194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені п. п. 1 та 2 ч. 1 цієї статті, але не доведе обставини, передбачені п. 3 ч. 1 цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені ч.5 цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного слідчим та прокурором у обґрунтуванні клопотання.

Необхідності обмеження права особи на свободу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 в даному кримінальному провадженні немає, оскільки припущення прокурора щодо можливості ОСОБА_5 з метою уникнення відповідальності буде перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а саме уникати явки для проведення слідчих та процесуальних дій, затягувати процес розслідування не є визначальними для застосування найсуворішого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Так, враховуючи встановлені в судовому засіданні ризики та дані про особу підозрюваного, слідчий суддя дійшов висновку, що в даному провадженні існують підстави для застосування запобіжного заходу до підозрюваного ОСОБА_5 у вигляді домашнього арешту, що на думку слідчого судді, зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України, та який, з урахуванням усіх обставин справи, буде достатнім запобіжним заходом для забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та запобігання виникненню ризиків, передбачених ст.177 КПК України.

З урахуванням викладеного та оцінюючи ступінь порушення загальносуспільних прав та інтересів, з метою забезпечення належного проведення досудового розслідування, явки підозрюваного для проведення слідчих та процесуальних дій у провадженні тощо, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність відмови в задоволення клопотання про застосовування відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою та вважає за необхідне застосувати відносно останнього запобіжний захід у виді домашнього арешту, в межах строку досудового розслідування, а саме до 05.11.2024 року.

Разом з тим, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрюваного ОСОБА_5 обов`язки передбачені ч.5 ст.194 КПК України, а саме: прибувати до слідчого відділу Шевченківського УП ГУНП у м.Києві, прокуратури та суду за першою вимогою, не відлучатись із населеного пункту в якому проживає підозрюваний, без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду, утриматися від спілкування зі свідками та експертами у кримінальному провадженні, повідомляти слідчого, прокурора, слідчого суддю чи суд про зміну місця свого проживання.

Крім того, відповідно до ч.5 ст.194 КПК слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрюваного певні обов`язки.

Враховуючи наведене та керуючись ст. ст. 176-179, 181, 183, 184, 193, 194 196, 205, 309, 395КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого слідчого відділення відділу поліції №4 Шевченківського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 - залишити без задоволення.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , запобіжний захід у виді домашнього арешту.

Заборонити підозрюваному у період з 20:00 год. до 06:00 год. наступної доби залишати місце свого проживання, за адресою: АДРЕСА_2 , напівпідвальне приміщення (теплопункт), за виключенням випадків необхідності прибуття до укриття чи бомбосховища обумовленого сиреною та/або повідомленням «Повітряна тривога».

На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого відділу Шевченківського УП ГУНП у м.Києві, прокуратури та суду за першою вимогою;

- не відлучатись із населеного пункту в якому проживає підозрюваний, без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду;

- утриматися від спілкування зі свідками та експертами у кримінальному провадженні;

- повідомляти слідчого, прокурора, слідчого суддю чи суд про зміну місця свого проживання;

Виконання ухвали покласти на орган Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого та прокурора у кримінальному провадженні.

Строк дії ухвали про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді домашнього арешту та покладення обов`язків, передбачених ч.5 ст. 194 КПК України, визначити до 05 листопада 2024 року включно.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваним, його захисником, протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Слідчий суддя ОСОБА_12