Провадження № 1-кс/202/6129/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 вересня 2024 року м. Дніпро

Слідчий суддя Індустріального районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора - ОСОБА_3

захисника - ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,

підозрюваного - ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі Індустріального районного суду м. Дніпропетровська, клопотання старшого слідчого в ОВС відділу СУ ГУ НП в Дніпропетровській області підполковник поліції ОСОБА_7 , погоджене керівником Дніпровської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону ОСОБА_8 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, та додані до клопотання матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000457від 06.06.2024 року, у відношенні:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця м. Дніпро, Дніпропетровської області, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, офіційно не працевлаштованого, маючого на утриманні неповнолітню дитину,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 263 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий звернувся до суду з клопотанням, в якому просить застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів, з визначенням застави у вигляді 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а саме 908 400 грн.

Клопотання вмотивовано тим, що СУ ГУНП в Дніпропетровській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000457 від 06.06.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 263 КК України.

Нагляд за додержанням законів під час здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні здійснюється Дніпровською спеціалізованою прокуратурою у сфері оборони Східного регіону.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_6 приблизно в червні 2024 року за попередньою змовою з невстановленою в ході досудового розслідування особою - військовослужбовцем ЗСУ, запропонував ОСОБА_9 придбати вогнепальну зброю та бойові припаси, про наявність яких, повідомить в подальшому, на що ОСОБА_9 погодився.

В подальшому, в кінці серпня 2024 року, але не пізніше 22.08.2024, ОСОБА_6 на території Дніпропетровської області отримав від невстановленої в ході проведення досудового розслідування особи - військовослужбовця ЗСУ наступну вогнепальну зброю та бойові припаси:

- бойову нарізну вогнепальну зброю - автомат Калашникова «АК-12» зразка 2016 року, 5,45-мм, промислового виготовлення, заводський номер « НОМЕР_1 »;

- два магазини для бойової нарізної вогнепальної зброї калібру 5,45 мм - автоматів АК-74 та їх модифікацій калібру 5,45 мм.;

- 168 патронів, які є боєприпасами - 5,45 мм., проміжними патронами зразку 1974 року, призначеними для стрільби бойової нарізної вогнепальної зброї: автоматів «АК-74», «АКС-74», «АКС-74У», ручних кулеметів «РПК-74» та їх модифікацій.

Після чого, ОСОБА_6 вище перелічену вогнепальну зброю і боєприпаси перевіз до території автомайданчику за адресою: АДРЕСА_2 , де у подальшому зберігав без передбаченого законом дозволу до 22.08.2024 для подальшого збуту.

У подальшому, в період часу з 20 по 22 серпня 2024 року за допомогою засобів мобільного зв`язку, з використанням месенджеру «WhatsApp» з телефонним номером НОМЕР_2 , ОСОБА_6 повідомив ОСОБА_9 про наявність вищезазначеної вогнепальної зброї, бойових припасів та основних частин до неї, вказавши деталі її купівлі-продажу за ціною 1 500 доларів США, на що ОСОБА_9 погодився на пропозицію ОСОБА_6 та в ході телефонної розмови попередньо домовилися про зустріч 22.08.2024 на території автомайданчика за адресою: АДРЕСА_2 .

22.08.2024 приблизно о 16:00 годині, перебуваючи на відкритій ділянці місцевості поблизу автомайданчика за адресою: АДРЕСА_2 , ОСОБА_6 за грошові кошти в сумі 1500 доларів США здійснив збут ОСОБА_9 наступних бойових припасів та вогнепальної зброї, а саме: автомат Калашникова «АК-12» зразка 2016 року, 5,45-мм, промислового виготовлення, заводський номер « НОМЕР_1 »; два магазини для бойової нарізної вогнепальної зброї калібру 5,45 мм; в загальній кількості 168 патронів калібру 5,45 мм.

22.08.2024 року, в період часу з 17:55 по 18:50 годин ОСОБА_9 в ході проведення огляду добровільно видав вищевказані предмети, які він придбав у ОСОБА_6 , за грошові кошти в сумі 1500 доларів США, а саме: автомат Калашникова «АК-12» зразка 2016 року, 5,45-мм, промислового виготовлення, заводський номер « НОМЕР_1 », який відповідно до висновку експерта №СЕ-19/104-24/35031-БЛ від 29.08.2024 є бойовою нарізною вогнепальною зброєю та до стрільби придатний; два магазини для бойової нарізної вогнепальної зброї калібру 5,45 мм - автоматів АК-74 та їх модифікацій калібру 5,45 мм., які відповідно до висновку експерта №СЕ-19/104-24/35029-БЛ від 30.08.2024 є приданими до використання в зброї, для якої вони призначені; в загальній кількості 168 боєприпасів - 5,45 мм., які, відповідно до висновків експерта № СЕ-19/104-24/35033-БЛ від 30.08.2024 та № СЕ-19/104-24/35030-БЛ від 29.08.2024 є проміжними патронами зразку 1974 року, призначеними для стрільби з бойової нарізної вогнепальної зброї: автоматів «АК-74», «АКС-74», «АКС-74У», ручних кулеметів «РПК-74» та їх модифікацій, які є придатними для стрільби.

В подальшому, ОСОБА_6 на території Дніпропетровської області отримав від військовослужбовця ЗСУ, а саме предмет, схожий на автомат Калашникова , предмети, схожі на патрони, калібру 5,45 мм в кількості 530, предмет, схожий на магазин, предмет, схожий на глушник, які у подільшому зберігав на території автомайданчика за адресою: АДРЕСА_2 без передбаченого законом дозволу до 04.09.2024 для подальшого збуту.

В період часу з 02 по 04 вересня 2024 року за допомогою засобів мобільного зв`язку, з використанням месенджеру «WhatsApp» з телефонним номером НОМЕР_2 , повідомив ОСОБА_9 про наявність вогнепальної зброї та бойових припасів до неї, обговоривши деталі купівлі-продажу за ціною 1400 доларів США за одиницю зброї та бойових припасів до неї в кількості 500 патронів за ціною 7500 грн., на що ОСОБА_9 погодився на пропозицію ОСОБА_6 та в ході телефонної розмови попередньо домовлено про зустріч 04.09.2024 на території автомайданчика за адресою: АДРЕСА_2 .

04.09.2024 приблизно о 12:45 годині, перебуваючи на території автомайданчика за адресою: АДРЕСА_2 , ОСОБА_6 здійснив збут предмету, схожого на автомат Калашникова, предметів, схожих на патрони, калібру 5,45 мм в кількості 530, предмету, схожого на магазин, предмету, схожий на глушник за грошову винагороду в сумі 1400 доларів США та 7500 гривень.

Після цього, 04.08.2024 року о 12 годні 51 хвилину ОСОБА_6 було затримано працівниками правоохоронних органів за придбання, зберігання, збут вогнепальної зброї (крім гладкоствольної мисливської), бойових припасів, без передбаченого законом дозволу, вчиненим за попередньою змовою групою осіб.

04.09.2024 старшим слідчим в ОВС відділу СУ ГУНП в Дніпропетровській області підполковником поліції ОСОБА_7 повідомлено ОСОБА_6 про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 263 КК України.

Повідомлення про підозру ОСОБА_6 у вчиненні вказаного кримінального правопорушення підтверджується витягом в ЄРДР та іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.

Слідчий вказує, що наразі виникла необхідність у застосуванні запобіжного заходу відносно підозрюваного у вигляді тримання під вартою, оскільки є достатньо підстав вважати, що існують ризики, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені п. 1,2,3,5 ч.1 ст. 177 КПК України.

Ризик передбачений п.1 ч.1 ст. 177 КПК України обґрунтовується тим, що підозрюваний, враховуючи суворість покарання у разі визнання його винним у вчиненні кримінального правопорушення (строк від трьох до семи років), офіційно ніде не працює, тому може безперешкодно змінити місце проживання, залишити межі України з метою ухилення від кримінальної відповідальності та покарання. В ході досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_6 немає міцних соціальних зв`язків, що вказує на ризик переховування від органу досудового розслідування та суду.

Ризик передбачений п.2 ч.1 ст. 177 КПК України обґрунтовується тим, що підозрюваний може знищити, сховати, продати чи іншим чином унеможливити ідентифікацію та збереження листування з особами що були задіянні до вчинення злочину, вогнепальної зброї, боєприпасів до неї, які не були виявлені та вилучені в ході проведення досудового розслідування.

Ризик передбачений п.3 ч.1 ст. 177 КПК України обґрунтовується тим, що підозрюваний може незаконно впливати на учасників кримінального провадження, в тому числі на потерпілих та свідків у кримінальному провадженні, свідків, які надали викривальні показання відносно незаконної діяльності ОСОБА_6 та інших ще не встановлених в ході досудового розслідування осіб, що були задіянні до вчинення злочину. Достовірно знаючи анкетні дані свідка ОСОБА_9 та інших, ще не встановлених в ході досудового розслідування осіб, що були задіянні до вчинення злочину, з метою узгодження з останніми показань та введення в оману сторони обвинувачення та суд щодо обставин вчинення кримінальних правопорушень, зможе прямо або опосередковано із використанням інших осіб здійснювати моральний або фізичний вплив на свідків, з метою зміни останніми показань або ж неможливості їх надання та таким чином недопущення викриття ОСОБА_6 і інших осіб у вчиненні злочинів.

Ризик передбачений п.5 ч.1 ст. 177 КПК України обґрунтовується тим, що підозрюваний може продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, враховуючи той факт, що ОСОБА_6 , не має постійного місця роботи, тобто не має засобів для існування, що може стати причиною вчинення інших кримінальних правопорушень.

Слідчий вказує, що застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в повній мірі відповідатиме меті, з якою застосовується цей вид запобіжного заходу, а також що встановлені досудовим розслідуванням обставини є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти настанню вказаних ризиків.

В ході розгляду прокурор клопотання підтримав, посилаючись на викладені у ньому обставини, наявність обґрунтованої підозри та обґрунтованих ризиків, зазначивши про неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу, посилаючись на тяжкість вчиненого злочину, суспільну небезпеку, у зв`язку з чим просив застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, встановивши розмір застави у вигляді 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі 908 400 грн, що забезпечить підозрюваному належну процесуальну поведінку.

Захисники в судовому засіданні заперечували проти задоволення клопотання посилаючись на необґрунтованість підозри та відсутність ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України. Просили відмовити у задоволенні клопотання або застосувати більш м`який запобіжний захід відносно підозрюваного.

Підозрюваний підтримав позицію своїх захисників.

Вислухавши доводи сторін, дослідивши надані докази, слідчий суддя прийшов до наступного.

В судовому засіданні встановлено, що подане слідчим клопотання відповідає вимогам ст.ст. 183, 184 КПК України, та вручення стороні захисту копії клопотання і матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу, здійснено з дотриманням строків, передбачених ч. 2 ст. 278 КПК України та ч. 2 ст. 184 КПК України відповідно.

Встановлено, що 06.06.2024 року до ЄРДР за №0000457 внесено відомості про кримінальне правопорушення, передбачене ч.2 ст.28, ч.1 ст.263 КК України.

04.09.2024 року підозрюваного було затримано.

04.09.2024 року ОСОБА_6 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.28, ч.1 ст.263 КК України.

Із доданих до клопотання доказів вбачається, що є всі підстави вважати що повідомлення про підозру є обґрунтованим, тому що достатньо підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: витягом з ЄРДР, допитами свідка ОСОБА_9 , протоколом огляду від 22.08.2024, в ході якого оглянуто на надано ОСОБА_9 грошові кошти в сумі 63000 гривень, протоколом огляду від 22.08.2024, в ході якого вилучено добровільно видані предмети ОСОБА_9 придбані в ОСОБА_6 за грошові кошти в сумі 1500 доларів США, висновком експерта № СЕ-19/104-24/35031-БЛ від 29.08.2024, відповідно до якого вилучений 22.08.2024 предмет схожий на автомат АК є бойовою нарізною вогнепальною зброєю - автомат Калашникова «АК-12» зразка 2016 року, 5,45-мм, промислового виготовлення, заводський номер « НОМЕР_1 », яка є придатною для стрільби, висновком експерта № СЕ-19/104-24/35029-БЛ від 30.08.2024, відповідно до якого вилучені 22.08.2023 два ріжка є двома магазинами для бойової нарізної вогнепальної зброї калібру 5,45 мм - автоматів АК-74 та їх модифікацій калібру 5,45 мм., які є приданими до використання в зброї, для якої вони призначені, висновком експерта №СЕ-19/104-24/35030-БЛ від 29.08.2024 № СЕ-19/104-24/35033-БЛ від 30.08.2024, відповідно до якого вилучені 22.08.2023 вилучені в загальній кількості 168 предметів схожих на набої є боєприпасами в загальній кількості 168 одиниць - 5,45 мм., проміжні патрони зразку 1974 року, призначених для стрільби бойової нарізної вогнепальної зброї: автоматів «АК-74», «АКС-74», «АКС-74У», ручних кулеметів «РПК-74» та їх модифікацій, які є придатними для стрільби, протоколом огляду від 04.09.2024, відповідно до якого передано грошові кошти ОСОБА_9 в сумі 1400 доларів США та 7500 гривень для подальшого їх використання при проведенні слідчих дій, протоколом огляду від 04.09.2024, проведеного на земельній ділянці поблизу території земельної ділянки АДРЕСА_2 , в ході якого виявлено та вилучено ряд предметів, в тому числі грошові кошти у сумі 1400 доларів США та 7500 гривень, протоколом огляду автомобіля від 04.09.2024, в ході якого вилучено добровільно видані предмети ОСОБА_9 придбані в ОСОБА_6 04.09.2024 за грошові кошти в сумі 1400 доларів США та 7500 грн., повідомленням про підозру ОСОБА_6 , речовими доказами та іншими матеріалами кримінального провадження у своїй сукупності.

Щодо доводів сторони захисту про необґрунтованість підозри, суд зазначає, що на даній стадії кримінального провадження судом лише вирішується питання про обґрунтованість підозри та наявність ризиків для обрання або продовження відповідного запобіжного заходу, а тому суд не може давати оцінку допустимості та належності доказів, зібраних органом досудового розслідування, оскільки справа не розглядається судом по суті пред`явленого обвинувачення.

Поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві, тому, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України та позиції Європейського суду з прав людини, яка відображена у п. 175 рішення від 21.04.2011 р. у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Також вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином, і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справах «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994 р., «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990 р.).

Слідчий суддя також враховує доводи підозрюваного та його захисника, викладені на його користь, але у даному випадку ці доводи не перевищують суспільного інтересу у справі, який полягає у повному та неупередженому досудовому розслідуванні кримінального провадження у встановлені законом строки, а також забезпечення запобіганню процесуальних ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Згідно ч.1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Відповідно до ч.1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один з ризиків, передбачених статтею 177 КПК України,на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ст. 3 Загальної декларації прав людини, ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, п. 3постанови Пленуму Верховного Суду України від 25 квітня 2003 року № 4 "Про практику застосування судами запобіжного заходу у вигляді взяття під варту та продовження строків тримання під вартою на стадіях дізнання і досудового слідства", запобіжний захід у вигляді взяття під варту обирається лише тоді, коли на підставі наявних у справі фактичних даних із певною вірогідністю можна стверджувати, що інші запобіжні заходи не забезпечать належної процесуальної поведінки підозрюваного, обвинуваченого.

Слідчим та прокурором доведено існування ризиків, передбачених п.п. 1,2,3,5 ч.1 ст. 177 КПК України.

Так, про наявність ризику переховуватись від органів досудового розслідування, відповідно до ч.1 ст.178 КПК України, свідчить тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.263 КК України, який відповідно до ст. 12 КК України відноситься до тяжкого злочину, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі до семи років, у зв`язку із чим, розуміючи тяжкість можливого покарання у разі визнання його винним у вчиненні інкримінованого злочину, останній може переховуватись від органу досудового розслідування та суду з метою уникнення покарання.

Ризик, передбачений п. 2 ч.1 ст. 177 КПК України підтверджується тим, зо підозрюваний може знищити, сховати, продати чи іншим чином унеможливити ідентифікацію та збереження листування з особами що були задіянні до вчинення злочину, вогнепальної зброї, боєприпасів до неї, які не були виявлені та вилучені в ході проведення досудового розслідування.

Ризик, незаконно впливати на інших осіб в кримінальному провадженні підтверджується тим, що по справі ще не виконані всі необхідні слідчі дії, не встановлено коло всіх осіб , що причетні до вчинення злочинів.

Ризик, передбачений п.5 ч.1 ст.177 КПК України підтверджується тим, що ОСОБА_6 , не має постійного місця роботи, тобто не має засобів для існування, що може стати причиною вчинення інших кримінальних правопорушень.

Слідчим суддею прийнято до уваги відомості про особу підозрюваного, який не працевлаштований, утриманні має неповнолітню дитину, 2012 р.н., має постійне місце проживання, раніше не судимий.

На підставі доводів сторін та вивчення матеріалів кримінального провадження слідчий суддя вважає доведеним, що на цій стадії досудового розслідування до підозрюваного слід застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, т.щ. доведено існування ризиків жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ч.1 статтею 177 цього Кодексу.

Визначити строк тримання під вартою 60 днів з дня затримання особи.

Слідчий суддя приймає доводи сторони захисту щодо особи підозрюваного, але ж оцінивши всі надані докази ,прийшов до висновку, що суспільний (публічний) інтересів цій справі перевищує приватні інтереси особи.

При визначенні розміру застави слідчий суддя враховує положення ч.4 ст.182 КПК України, а також відповідні висновки ЄСПЛ, надані при розгляді справи «Істоміна проти України».

Так, у рішенні від 13.01.2022 у справі «Істоміна проти України» ЄСПЛ зауважив, що відповідно до ч.4 ст.182 КПК слідчий суддя визначає розмір застави «з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст.177 цього кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього». Далі Суд зазначив, що застава має на меті не гарантування відшкодування шкоди, завданої у справі, а передусім забезпечення явки особи в судове засідання. Тому розмір застави повинен оцінюватися залежно від особи, про яку йдеться, з урахуванням її матеріального стану та інших релевантних критеріїв, що свідчать на користь чи проти явки особи до суду. В ЄСПЛ наголосили, що суд повинен так само обережно й ретельно розглядати питання про застосування застави, як і вирішувати, чи є необхідним продовження тримання особи під вартою. Сума шкоди може бути одним з факторів, що виправдовує вищий розмір застави, але лише в поєднанні з іншими критеріями - серйозністю злочину, ризику втечі та ін.

Однак, визначаючи розмір застави підозрюваному слідчий суддя вважає, що застава у розмірі 300 прожиткових мінімумів для працездатних осіб (908 000 грн.) є надмірною, а тому, користуючись своїм правом, передбаченим ч.5 ст.182 КПК України, з урахуванням обставин тяжкості інкримінованого злочину, рівень суспільної небезпеки, та ризики, передбачені ст.177 КПК України, суд вважає визначити підозрюваному заставу у розмірі 100 (ста) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 302 800,00 грн.

На думку слідчого судді, застава саме у такому розмірі здатна забезпечити виконання підозрюваним, покладених на нього обов`язків.

У разі внесення застави, на підозрюваного слід покласти обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.

За таких обставин, клопотання підлягає частковому задоволенню.

Керуючись ст.ст. 132, 176-178, 183, 193, 194 КПК України, слідчий суддя -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів до 02 листопада 2024 року включно, із визначенням застави у розмірі 100 (сто) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 302 800,00 грн. (триста дві тисячі вісімсот грн.. 00 коп.), які необхідно внести у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому КМУ, отримувач коштів: ТУ ДСА України в Дніпропетровській області, банк отримувача: Держказначейська служба України м. Київ, рахунок отримувача: UA0017442, призначення платежу: застава, № ухвали суду, П.І.Б. платника застави, , Код банку отримувача (МФО) 820172.

У разі внесення застави, уповноваженій службовій особі місця ув`язнення необхідно негайно звільнити підозрюваного з-під варти та повідомити про це слідчого, прокурора, слідчого суддю або суд.

З моменту звільнення підозрюваного з-під варти у зв`язку з внесенням застави він буде вважатися таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі внесення застави згідно ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного наступні обов`язки:

- без поважних причин не відлучатись з місця постійного проживання/перебування та повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну місця проживання/перебування;

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, яким здійснюється досудове розслідування, прокурора або суду.

- утримуватися від спілкування зі свідками, підозрюваними у даному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Вказані обов`язки в разі внесення застави покладаються на підозрюваного строком на 2 місяці, який починається з моменту звільнення з-під варти після внесення застави.

У разі невиконання вище перелічених обов`язків, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовуються у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

В іншій частині клопотання відмовити.

Ухвала слідчого судді діє до 02 листопада 2024 року включно та підлягає негайному виконанню після її оголошення.

На ухвалу може бути подана апеляція безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1