Справа № 991/8318/24
Провадження № 1-кс/991/8357/24
У Х В А Л А

09 вересня 2024 року місто Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 ,

за участі:

секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

заявника - ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність Директора Національного антикорупційного бюро України (далі - НАБУ) ОСОБА_4 , що полягала у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі - ЄРДР),

у с т а н о в и в:

Суть питання, що вирішується, за чиєю ініціативою воно розглядається

1.На розгляд слідчого судді Вищого антикорупційного суду (далі - слідчий суддя, ВАКС) надійшла скарга ОСОБА_3 на бездіяльність, що полягала у невнесенні відомостей до ЄРДР.

2.Скарга обґрунтована тим, що 26.08.2024 ОСОБА_3 подав Директору НАБУ заяву про вчинення кримінальних правопорушень, яка була зареєстрована у НАБУ 26.08.2024 за № К-11931.

3.Заява мотивована тим, що суддя Касаційного цивільного суду у складі Верхового Суду ОСОБА_5 , діючи за попередньою змовою та організованою групою з суддею Дарницького районного суду міста Києва ОСОБА_6 , громадянами ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та в інтересах ОСОБА_9 , виніс постанову від 23.09.2021 у справі № 753/11845/18, якою касаційні скарги ОСОБА_3 залишені без задоволення, а ухвала Дарницького районного суду міста Києва від 19.11.2019 та постанова Київського апеляційного суду від 04.02.2020, рішення Дарницького районного суду міста Києва від 19.11.2019 та постанова Київського апеляційного суду від 18.02.2020 залишені без змін. На переконання заявника, такими діями умисно вчинено суспільно небезпечні діяння, які становлять склад злочинів та передбачені частинами 3 та 4 ст. 358, ч. 2 ст. 366 Кримінального кодексу України (далі - КК), відповідно до яких підроблення посвідчення або іншого офіційного документа, який видається чи посвідчується підприємством, установою, організацією, державним реєстратором, суб`єктом державної реєстрації прав, особою, яка уповноважена на виконання функцій держави щодо реєстрації юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань чи іншою особою, яка має право видавати чи посвідчувати такі документи, умисно здійснено закінчений замах на заволодіння чужим майном шляхом обману (шахрайство), підроблення офіційних документів, у результаті злочинної маніпуляції судовим розглядом справи та незаконного втручання в роботу автоматизованих систем в органах та установах системи правосуддя, з четвертої спроби втручання в діяльність судових органів та як здійснення тиску на суд для ухвалення потрібного рішення з порушенням правил інстанційної та територіальної юрисдикції неповноважним складом суду, визначеним у результаті незаконного втручання в роботу АСДС, вчинено кримінальні правопорушення, передбачені ч. 1 ст. 14, ч. 2 ст. 15, ст. 26, ст. 27, ч. 3, ч. 4 ст. 28, ч. 2, ч. 4, ч. 5 ст. 190, ч. 3, ч. 4 ст. 358, ч. 2 ст. 364, ч. 2 ст. 366, ч. 1 ст. 376, ч. 2 ст. 376-1, ч. 2 ст. 384, ч. 1 ст. 388, ч. 2 ст. 400-1 КК. Заявник покликався на те, що у провадженні судді Дарницького районного суду міста Києва ОСОБА_6 перебувала цивільна справа за № 753/11845/18 за позовом ОСОБА_10 до ОСОБА_3 про стягнення матеріальних збитків та відшкодування моральної шкоди, під час розгляду якої суддя вчинила протиправні дії, а саме: (1) протиправно постановила ухвалу від 14.08.2018, якою відкрила провадження у справі, не врахувавши те, що попередні три аналогічні позовні заяви ОСОБА_10 були повернуті позивачу, тобто наявні ознаки зловживання процесуальними правами, а ця позовна заява не відповідала вимогам статей 175, 177, 185 Цивільного процесуального кодексу України; (2) перше підготовче засідання у справі було призначено через 7 місяців після відкриття провадження з метою сприяння ОСОБА_10 у оскарженні в апеляційному порядку ухвали Дарницького районного суду міста Києва від 12.07.2018 про відмову у задоволенні заяви про забезпечення позову; (3) у рішенні Дарницького районного суду міста Києва від 19.11.2019 зазначено неправдиву інформацію про належне повідомлення відповідача ОСОБА_3 про розгляд справи № 753/11845/18; (4) рішення Дарницького районного суду міста Києва від 19.11.2019 є злочинне та замовне, а основою для нього став фіктивний, тобто спеціально видуманий спір; (5) електронний примірник рішення Дарницького районного суду міста Києва від 19.11.2019 у Єдиному державному реєстрі судових рішень не було підписано КЕП судді ОСОБА_6 та відсутня відмітка про набрання цим рішенням законної сили, що вказує на його підроблення; (6) розгляд справи № 753/11845/18 був здійснений з порушенням правил територіальної підсудності. Окрім цього, заявник зазначав, що суддя Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду ОСОБА_5 , розглядаючи справу № 753/11845/18, діяв в умовах реального та потенційного конфлікту інтересів, про який не повідомив та не вжив заходів щодо його врегулювання, а сама справа № 753/11845/18 була розподілена шляхом маніпуляцій з системою автоматизованого розподілу. Це, на переконання заявника, підтверджується тим, що судді ОСОБА_5 та ОСОБА_6 раніше разом працювали у Дарницькому районному судді міста Києва. Підставами для ухвалення зазначених вище судових рішень заявник зазначав: вчинення ОСОБА_10 12.12.2016 дорожньо-транспортної пригоди, з метою шахрайського заволодіння майном ОСОБА_3 , а також винесення суддею Деснянського районного суду міста Києва ОСОБА_11 незаконної постанови від 04.09.2017, якою було установлено факт вчинення ОСОБА_3 адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 Кодексу України про адміністративні правопорушення, що мало наслідком настання дорожньо-транспортної пригоди.

4.Заявник зазначав, що наразі відомості, викладені ним у заяві про вчинення кримінальних правопорушень, Директором НАБУ до ЄРДР не внесені. З огляду на це, просив: (1) визнати рішення, дії та бездіяльність Директора НАБУ ОСОБА_4 , які полягають у невнесенні відомостей про кримінальні правопорушення до ЄРДР після отримання його заяви про вчинення кримінальних правопорушень, незаконними; (2) зобов`язати Директора НАБУ ОСОБА_4 чи іншу уповноважену особу НАБУ, до компетенції якої входить внесення відомостей до ЄРДР, не пізніше 24 годин після отримання копії ухвали внести до ЄРДР відомості про вчинення кримінальних правопорушень, зазначених у поданій ОСОБА_3 заяві про службові злочини судді ОСОБА_5 , передбачені ч. 1 ст. 14, ч. 2 ст. 15, ст. 26, ст. 27, ч. 3, ч. 4 ст. 28, ч. 2, ч. 4, ч. 5 ст. 190, ч. 3, ч. 4 ст. 358, ч. 2 ст. 364, ч. 2 ст. 366, ч. 1 ст. 376, ч. 2 ст. 376-1, ч. 2 ст. 384, ч. 1 ст. 388, ч. 2 ст. 400-1 КК, яку уповноваженою особою НАБУ отримано 26.08.2024, та розпочати досудове розслідування і через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати потерпілому витяг з ЄРДР, провести повний та всебічний розгляд його заяви відповідно з КПК.

Позиція учасників у судовому засіданні

5.У судовому засіданні заявник ОСОБА_3 жодних пояснень щодо поданої ним скарги не висловив та покликався на те, що визначення слідчого судді для розгляду цієї справи відбулося з порушенням встановленого ч. 3 ст. 35 КПК порядку, а тому слідчий суддя не наділений повноваженнями для розгляду його скарги та мав заявити самовідвід. Також ОСОБА_3 зазначав, що він не бажає заявляти відвід слідчому судді.

6.Ураховуючи, що заявником відводу слідчому судді заявлено не було, а визначення слідчого судді відбулося у порядку, передбаченому ч. 3 ст. 35 КПК, слідчим суддею було здійснено розгляд скарги по суті.

7.Представник НАБУ у судове засідання не з?явився, будучи належним чином повідомленим про день, час та місце розгляду справи. Однак, від представника НАБУ ОСОБА_12 до слідчого судді надійшли заперечення на скаргу, згідно з якими, під час аналізу заяви не встановлено відомостей, які могли б об?єктивно свідчити про ймовірність вчинення кримінального правопорушення, підслідного детективам НАБУ, а заявник не навів будь-яких вагомих обставин, існування яких обґрунтовує необхідність початку досудового розслідування, а тому відомості до ЄРДР не вносились. У поясненнях представник просив розглянути скаргу за його відсутності.

8.Відповідно до ст. 306 КПК відсутність детектива не є перешкодою для розгляду скарги.

Установлені слідчим суддею обставини, мотиви, з яких слідчий суддя виходив при постановленні ухвали та положення закону, якими керувався слідчий суддя

9.Вирішуючи скаргу, слідчий суддя встановив такі обставини.

10.26.08.2024 ОСОБА_3 звернувся до НАБУ із заявою, в якій зазначив обставини про ймовірне вчинення суддею Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду ОСОБА_5 , за попередньою змовою та організованою групою з суддею Дарницького районного суду міста Києва ОСОБА_6 , громадянами ОСОБА_7 , ОСОБА_8 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 14, ч. 2 ст. 15, ст. 26, ст. 27, ч. 3, ч. 4 ст. 28, ч. 2, ч. 4, ч. 5 ст. 190, ч. 3, ч. 4 ст. 358, ч. 2 ст. 364, ч. 2 ст. 366, ч. 1 ст. 376, ч. 2 ст. 376-1, ч. 2 ст. 384, ч. 1 ст. 388, ч. 2 ст. 400-1 КК. У заяві зазначені обставини, про які йдеться у п. 3 ухвали.

11.Як стверджує заявник, станом на день звернення до суду зі скаргою, викладені у його заяві відомості про вчинення кримінальних правопорушень, Директором чи уповноваженою особою НАБУ до ЄРДР не внесені.

12.Згідно з ч. 1 ст. 24 КПК кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності, зокрема слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

13.Пунктом 1 ч. 1 ст. 303 КПК передбачено, що на досудовому провадженні, серед іншого може бути оскаржена бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

14.Слідчий невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР. Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до ЄРДР (частини 1, 2 ст. 214 КПК).

15.Згідно з пунктами 4, 5 ч. 5 ст. 214 КПК до ЄРДР вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.

16.Відповідно до ч. 1 ст. 2 КК підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом.

17.У постанові Другої судової палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 16.05.2019 у справі № 761/20985/18 висловлено правову позицію, згідно з якою «...положеннями ст. 3 КПК визначено, що кримінальне провадження це досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність. Досудове розслідування - це стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР і закінчується, серед іншого, закриттям кримінального провадження. Якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин...».

18.Отже, на підставі наведеного вище, слідчий суддя дійшов висновку про те, що внесенню відомостей до ЄРДР має передувати перевірка, здійснювана, зокрема, слідчим на підставі поданої заяви наявності обставин, які свідчать про вчинення кримінального правопорушення, про яке йдеться у заяві, а також підстав для внесення відомостей до ЄРДР. Адже реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення. Внесення до ЄРДР короткого викладу обставин, які вказують на наявні в діянні ознаки складу злочину, з одного боку, підтверджує обґрунтованість початку досудового розслідування, а з іншого - захищає особу від необґрунтованого кримінального переслідування.

19.Слідчий суддя вважає, що для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Ці обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами ЄРДР такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті КК).

20.Якщо ж зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.

21.Окрім цього, Велика Палата Верховного Суду у постановах від 30.01.2019 у справі № 818/1526/18 та від 24.04.2019 у справі № 818/15/18 зауважила, що у межах процедури за правилами п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

22.Відповідно до частин 4, 5 ст. 214 КПК слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. До Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості, зокрема, про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела. Виходячи зі змісту ст. 214 КПК, повноваженням щодо оцінки відомостей, наведених заявником, чи виявлених з іншого джерела, як таких, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наділені слідчий, прокурор.

23.Системний аналіз положень кримінального процесуального закону дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до ЄРДР. До того ж, законодавцем розмежовано поняття внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР відповідно до положень ч. 1 ст. 214 КПК та прийняття і реєстрації відповідних заяв, про що йдеться у ч. 4 ст. 214 КПК.

24.Зіставивши наведені вище законодавчі вимоги, зокрема до заяви про ймовірне вчинення кримінальних правопорушень та судової практики з відомостями, зазначеними у заяві ОСОБА_3 , слідчий суддя дійшов висновку, що обставини, повідомлені заявником не містять відомостей щодо ймовірного вчинення кримінальних правопорушень, натомість, їх можна розцінити як суб`єктивне враження чи домисли заявника, щодо здійснення професійної діяльності суддею Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду ОСОБА_5 , суддею Дарницького районного суду міста Києва ОСОБА_6 , та такі дії заявника зводяться до незгоди з ухваленими судовими рішеннями. До того ж, ст. 126 Конституції України гарантується незалежність і недоторканність суддів, вплив на суддів у будь-який спосіб забороняється.

25.Водночас, слідчий суддя наголошує на тому, що ймовірне порушення суддями норм матеріального або процесуального права не може бути підставою для початку кримінального переслідування. Для встановлення таких порушень національним законодавством передбачено процедуру апеляційного та касаційного оскарження судових рішень, незгода з якими може бути висловлена після їх ухвалення та заявник таким правом на апеляційне та касаційне оскарження скористався.

26.Окрім того, у заяві ОСОБА_3 не наведено об`єктивних даних та конкретних фактів, які б свідчили про вчинення суддею Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду ОСОБА_5 , суддею Дарницького районного суду міста Києва ОСОБА_6 , а також громадянами ОСОБА_7 , ОСОБА_8 кримінальних правопорушень, здійснення досудового розслідування яких віднесено до підслідності НАБУ.

27.Тобто, слідчий суддя переконаний, що для внесення до ЄРДР відомостей щодо ймовірного вчинення кримінального правопорушення суддею, заявником повинні бути наведені конкретні факти, які свідчать про вчинення кримінального правопорушення, оскільки за відсутності таких, необґрунтоване внесення відомостей до ЄРДР та початок досудового розслідування буде механізмом тиску на суддю, що порушуватиме принцип його незалежності.

28.З огляду на це, слідчий суддя дійшов висновку, що для внесення до ЄРДР відомостей за заявою ОСОБА_3 від 26.08.2024 підстави відсутні, тому у задоволенні скарги слід відмовити.

Ураховуючи вищевикладене, керуючись статями 304-307, 369-372, 379 КПК, слідчий суддя

п о с т а н о в и в:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність Директора Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_4 , що полягала у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР відмовити.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_13