Справа № 713/3516/24
Провадження №1-кс/713/446/24
УХВАЛА

іменем України

23.09.2024 м. Вижниця

Слідчий суддя Вижницького районного суду Чернівецької області ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , скаржника ОСОБА_3 розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність начальника органу досудового розслідування, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,-

ВСТАНОВИВ

Скаржник звернулася в суд із скаргою на бездіяльність начальника органу досудового розслідування, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань. .

В скарзі вказував, що 13 вересня 2024 року до начальника органу досудового розслідування Вижницького РВП ГУНП в Чернівецькій області було подано заяву вчинення кримінального правопорушення, в якому зазначив наступне:

16 липня 2024 року ним отримано відзив на позов, який підписаний представником відповідача адвокатом ОСОБА_4 до якого було додано відповідь Берегометської селищної ради від 12.07.2024 року за вих.. № 888-02-09. на адвокатський запит, який надійшов до селищної ради 11.07.2024 року за вх.. № 1670 ( 1671).

На його думку, під час підготовки офіційного документа - відповіді Берегометської селищної ради за вих.. № 888-02-09 службовими особами органу місцевого самоврядування вчинення службового підроблення - внесено недостовірні відомості до офіційного документа, в діях яких вбачаються ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 366 КК України.

Зокрема, Відповідно до резолюції Берегометського селищного голови на вхідному примірнику адвокатського запиту ОСОБА_5 ( вх.. № 1670 від11.-7.2024 року ) записано - ОСОБА_6 надати інформацію 11.07.2024 року та підпис, подібний на підпис селищного голови ОСОБА_7 .

Отримавши запит для виконання 11.07.2024 року головний спеціаліст відділу земельних ресурсів та охорони навколишнього природного середовища Берегометської селищної ради ОСОБА_8 на другий день -12.07.2024 року ним підготовлено відповідь на запит, який зареєстровано, про що повідомлялось вище, за вих.. № 888-02-09 від 12.07.2024 року.

Вважає, що в цьому офіційному документі, головний спеціаліст відділу земельних ресурсів та охорони навколишнього природного середовища Берегометської селищної ради ОСОБА_8 частково вніс недостовірну інформацію та який 16.07.2024 року надано до Вижницького районного суду .

Окрім наведеного, цей офіційний документ - відповідь Берегометської селищної ради за вих. № 888-02-09 від 12.07.2024 року містить підроблений підпис, який відрізняється від підпису Берегометського селищного голови ОСОБА_7 , адже підписаний іншою, невстановленою, особою.

Тобто, вищевказаними службовими (посадовими ) особами Берегометської селищної ради до цього документу -відповіді на адвокатський запит від 12.07.2024 року за вих. № 888-02.09 вчинено службове підроблення, тобто внесено частково недостовірну інформацію, а саме:

В п. 1 міститься частково недостовірна інформація , про його реєстрацію - та вказана адреса АДРЕСА_1 .

В п. 3 внесено недостовірну інформацію про те, що рішення Берегометської селищної ради про виділення земельних ділянок у власність чи користування співвласникам буд. АДРЕСА_1 , поряд із вказаним багатоквартирним будинком в період із 2018 року по даний час не приймалось.

В п.7 внесена частково недостовірна інформація про те, що Відповідно до затвердженого Генплану селища Берегомет будь -які інші споруди крім багатоквартирного будинку за вказаною адресою не проектувались та не значились як побудовані.

Ця частково недостовірна інформація спростовується Витягом із Протоколу засідання Кваліфікаційної комісії від 29.08.2024 року № 8 та Витягом з Державного реєстру речових правна нерухоме майно про реєстрацію права власності - індексний номер Витягу - 121344643 від 20.04.2018 року, із якого вбачається, що підставою виникнення права власності на земельну ділянку, яка розташована на прибудинковій території стало рішення Берегометської селищної ради- серія та номер: XXVI сесії VII скликання виданого 22.03.2018 року.

В порушення вимог ст..214 КПК України, станом на 20.09.2024 року, відомості по моїй заяві до ЄРДР не внесено та досудове розслідування не розпочато

Просить визнати бездіяльність начальника органу досудового розслідування Вижницького РВП ГУНП в Чернівецькій області щодо порушення ним строків та порядку розгляду заяви ОСОБА_3 про вчинення кримінального правопорушення від 13.09.2024 року, протиправною.

Зобов`язати уповноважену особу Вижницького РВП ГУНП в Чернівецькій області внести відомості до ЄРДР, у відповідності до вимог ст.214 КПК України, по заяві ОСОБА_3 від 13.09.2024 року про вчинене кримінальне правопорушення.

В судовому засіданні скаргу скаржник підтримав, просив її задовольнити.

В судове засідання прокурор не з`явився, належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи.

В судове засідання представник Вижницького РВП ГУНП в Чернівецькій області не з`явився, належним чином повідомлений про час та місце розгляду скарги, про що є відомості в матеріалах справи.

Слідчий суддя, заслухавши доводи скаржника, дослідивши скаргу, дійшов до висновку, що в задоволенні скарги ОСОБА_3 необхідно відмовити з наступних підстав.

Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений ч.1 ст.303 КПК України. Зокрема, у відповідності до п.1 ч.1 ст.303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Слідчим суддею встановлено, що 13 вересня 2024 року до Вижницького РВП ГУНП в Чернівецькій області було подано заяву ОСОБА_3 про вчинення кримінального правопорушення, в якому зазначає, що 16 липня 2024 року ним отримано відзив на позов, який підписаний представником відповідача адвокатом ОСОБА_4 до якого було додано відповідь Берегометської селищної ради від 12.07.2024 року за вих.. № 888-02-09. на адвокатський запит, який надійшов до селищної ради 11.07.2024 року за вх. № 1670 ( 1671).

На його думку, під час підготовки офіційного документа - відповіді Берегометської селищної ради за вих. № 888-02-09 службовими особами органу місцевого самоврядування вчинення службового підроблення - внесено недостовірні відомості до офіційного документа, в діях яких вбачаються ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 366 КК України. Вказана заява зареєстрована у ІКС ІПНП Вижницького РВП за №5593 від 13.09.2024 року.

В зібраних матеріалах є письмове пояснення головного спеціаліста відділу земельних ресурсів Берегометської селищної ради ОСОБА_6 , де він вказує, що ним дійсно підготовлено відповідь від 12.07.2024 року на адвокатський запит ОСОБА_4 , де в запиті було допущено описку , щодо адреси багатоквартирного житлового будинку , АДРЕСА_2 , вказано 193 «Б», про це листом від 21.08.2024 року №1078 повідомлено адвоката ОСОБА_4 .

Крім того вказував, що рішення за 2018 року знаходяться у Вижницькому районному архіві.

В пункті 3 відповіді на запит допущено орфографічну помилку замість слів- 2019 р. вказано 2018 р.

Відповідно до затвердженого генерального плану селища Берегомет , на ньому вказано багатоквартирний житловий будинок без будь-яких інших споруд на його прибудинковій території. Відповідь на запит № 888 від 12.07.2024 року підписана уповноваженою особою заступником селищного голови ОСОБА_9 та зареєстровано у журналі вихідної кореспонденції належним чином.

Відповідно до ч.1 ст.214 КПК України, слідчий, прокурор, невідкладно, але не пізніше 24 години після подання заяви, повідомлення про вчинення кримінального правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР та розпочати розслідування. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування.

Обов`язковою ознакою службового підроблення є його предмет офіційні документи. Для того, щоб той чи інший акт був визнаний документом та мав статус офіційного, він повинен відповідати низці ознак: 1) документ повинен містити певну інформацію (відомості, дані тощо); 2) ця інформація повинна бути зафіксована у тій чи іншій формі (письмовій, цифровій, знаковій) і мати певні реквізити (бланк, печатку, штамп, голограму), які передбачені законом чи іншим нормативним актом; 3) інформація повинна бути зафіксована на відповідному матеріальному носії (папері, дискеті, диску, магнітній, кіно-, відео-, фотоплівці тощо) з метою її наступного зберігання, використання або розповсюдження; 4) документ повинен бути складений, засвідчений, виданий чи розповсюджений в інший спосіб службовою особою від імені державних органів, органів місцевого самоврядування, громадських організацій та об`єднань, а також підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності; 5) офіційним щодо ст. 366 КК є ли-ше такий документ, який засвідчує факти, що мають юридичне значення, тобто такі, які породжують, змінюють чи припиняють певні правовідносини.

Офіційними можуть бути визнані і документи, що виходять від приватних осіб за умови, якщо вони або засвідчені від імені підприємства, установи чи організації уповноваженими на це службовими особами, або надходять на зберігання чи у відання (діловодство) юридичних осіб.

Об`єктивна сторона службового підроблення полягає у перекрученні істини в офіційному документі, вчиненому службовою особою з використанням свого службового становища. Цей злочин виявляється тільки в активній поведінці службової особи і може бути вчинений однією з декількох альтернативне передбачених в ч. 1 ст. 366 КК дій: а) внесення до документів неправдивих відомостей; б) інше підроблення документів; в) складання неправдивих документів; г) видача неправдивих документів.

Внесення до документів неправдивих відомостей означає включення інформації, яка цілком або частково не відповідає дійсності, до справжнього офіційного документа. Отже, у всіх цих ситуаціях зміст справжнього документа змінюється лише частково частина відомостей у ньому відповідає дійсності, а частина має неправдивий характер. При цьому форма документа та всі його реквізити відповідають необхідним вимогам.

Інше підроблення документів припускає повну або часткову зміну змісту документа чи його реквізитів, однак не за рахунок внесення до нього неправдивих відомостей, а шляхом їх виправлень, підчищень, дописок, витравлювань та іншими подібними способами. Інше підроблення документів є своєрідним антиподом внесення до документа неправдивих відомостей, оскільки неправдиві відомості у цьому випадку до документа не вносяться, а виправляються або знищуються відомості, що вже є у документі та відповідають дійсності.

Складання неправдивих документів це повне виготовлення документа, який містить інформацію, що не відповідає дійсності. При цьому форма та реквізити документа відповідають необхідним вимогам.

Видача неправдивих документів означає надання фізичним або юридичним особам такого документа, зміст якого цілком або частково не відповідає дійсності і який був складений або службовою особою, яка його видала, або іншою службовою особою. Видача неправдивого документа буде мати місце й у тому випадку, якщо документ був складений приватною особою, але потім був засвідчений службовою особою і виданий нею іншим фізичним чи юридичним особам від імені тієї організації, яку представляє службова особа, що видала цей документ.

Склад злочину, описаний у диспозиції ч. 1 ст. 366 КК, є формальним, і злочин визнається закінченим з моменту вчинення однієї з зазначених у ній дій, незалежно від того, чи спричинили ці дії які-небудь наслідки і чи був використаний підроблений документ.

Якщо службове підроблення було вчинене службовою особою як готування до вчинення іншого злочину (крім злочину невеликої тяжкості) або використання документа містило ознаки замаху на вчинення іншого злочину, її дії кваліфікуються за сукупністю як службове підроблення (ч. 1 або ч. 2 ст. 366 КК) та готування (ст. 14 КК) чи замах (ст. 15 КК) на відповідний злочин.

За сукупністю слід кваліфікувати вчинене і в тому випадку, коли підроблений службовою особою документ використовується нею для вчинення іншого закінченого злочину або для приховування злочину, який раніше був вчинений нею самою. Якщо ж службове підроблення є необхідною ознакою іншого складу злочину (наприклад, ч. 2 ст. 372 КК) або утворює спеціальний склад злочину (наприклад, ч. 2 ст. 158, ч. З ст. 160 КК), дії винного кваліфікуються тільки за спеціальною нормою.

Якщо службове підроблення було вчинено службовою особою для сприяння іншим особам у вчиненні злочину або складання чи видача підробленого документа були заздалегідь обіцяні для приховування цього злочину, дії службової особи кваліфікуються за ст. 366 КК і як співучасть (ч. 5 ст. 27 КК) у тому злочині, який був вчинений. Якщо службове підроблення було вчинене для приховування тяжкого чи особливо тяжкого злочи¬ну, раніше вчиненого іншими особами, то дії службової особи кваліфікують¬ся не тільки за ст. 366, але й за ч. 1 ст. 396 КК (див. коментар до ст. 396 КК).

Суб`єктивна сторона службового підроблення, передбаченого ч. 1 ст. 366 КК, характеризується тільки прямим умислом, оскільки службова особа завідомо усвідомлює неправдивий характер тих відомостей, які вносяться нею до офіційних документів. Внесення до таких документів відомостей, неправдивий характер яких службова особа не усвідомлює, виключає склад підроблення і за наявності умов, зазначених у ст. 367 КК, може потягти за собою відповідальність за службову недбалість. Мотиви та цілі службового підроблення можуть бути різними і на кваліфікацію злочину не впливають.

Таким чином з наданих пояснень ОСОБА_6 відсутній умисел на вчинення кримінального правопорушення .

Крім того слідчий суддя зазначає, що до ЄРДР, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлені з іншого джерела (п.4 ч.5 ст.214 КПК України).

З наведеного вбачається, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення, що можуть свідчити про його вчинення. Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про злочин є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обов`язкові обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до ЄРДР.

Так, згідно правового висновку, який висловлений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18, у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Крім того, за змістом ст. 214 КПК України, підставою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та початку досудового розслідування є подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або самостійне виявлення слідчим, прокурором з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Разом із цим слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР.

Така позиція узгоджується з правовою позицією, що висловлена Другою судовою палатою ККС ВС у постанові від 30 вересня 2021 року, справа № 556/450/18, провадження № 51-4229км20.

Таким чином, в заяві про вчинення злочину не повідомлено про обставини, що можуть свідчити про ознаки кримінального правопорушення.

Тобто, заява ОСОБА_3 не відповідає вимогам ч.5 ст. 214 КПК України, згідно якої передбачено обов`язок внесення до ЄРДР лише тих відомостей про кримінальне правопорушення, що можуть свідчити про його вчинення.

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст.214, 303-307, 309, 369-372 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність начальника органу досудового розслідування, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,- відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Чернівецького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_10