Справа № 756/2106/23
Номер провадження № 1-кп/756/663/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 жовтня 2023 року місто Київ

Оболонський районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань № 6 Оболонського районного суду міста Києва клопотання прокурора, подане в рамках кримінальне провадження, внесене 31.12.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0003149, про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо обвинуваченого:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Києва, громадянина України, офіційно не працевлаштованого, не одруженого, який зареєстрований та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого вироком Деснянського районного суду м.Києва від 06.07.2022 за ч.2 ст.15, ч.4 ст.185 КК України до 5 років позбавлення волі, ст.75 КК України - з іспитовим стоком 1 рік,

у вчинені злочину, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 185 КК України,

УСТАНОВИВ:

У провадженні Оболонського районного суду міста Києва перебуває вказане кримінальне провадження.

Прокурором у судовому засіданні заявлено клопотання відповідно до ч. 1 ст. 331 КПК України, про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 .. На думку прокурора, наразі існують ризики, передбачені п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме можливість переховуватися від суду, незаконно впливати на свідків, потерпілого та учинити інше кримінальне правопорушення.

На вказані ризики, на думку прокурора, вказують ті обставини, що ОСОБА_4 може переховуватись від органу досудового слідства та/або суду є те, що він, усвідомлюючи міру покарання за кримінальне правопорушення у якому останній обґрунтовано обвинувачується, а саме від 5 до 8 років позбавлення волі, може навмисно переховуватись від суду з метою уникнення відповідальності. Також слід враховувати, що ОСОБА_4 не одружений, не має утриманців, офіційно не працевлаштований, раніше неодноразово судимий за кримінальні правопорушення, в тому числі майнового характеру.

Ризиком того, що ОСОБА_4 може незаконно впливати на свідків, потерпілого, іншого обвинуваченого у цьому ж кримінальному провадженні є те, що обвинуваченому відомо місце їх проживання, оскільки останній на виконання вимог ст. 290 КПК України, в повному обсязі ознайомлений з матеріалами вказаного кримінального провадження та обвинувачений шляхом погрози, підкупу може схиляти свідків, представника потерпілого до дачі неправдивих показань, відмови від участі у кримінальному провадженні свідка, представника потерпілого, що негативно вплине на хід судового розгляду, враховуючи той факт, що перераховані вище особи в ході судового розгляду, наразі не були допитані.

Ризиком того, що ОСОБА_4 може вчинити інше кримінальне правопорушення є те, що обвинувачений не має постійного місця роботи та стабільного матеріального забезпечення, раніше притягувався до кримінальної відповідальності, в тому числі за кримінальні правопорушення майнового характеру та на даний час згідно вироку Деснянського районного суду м. Києва від 06.07.2022 за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 185 КК України перебуває на умовному терміні покарання, що свідчить про те, що ОСОБА_4 належних висновків для себе не зробив та наразі обґрунтовано обвинувачується у вчиненні іншого корисливого злочину в межах вказаного кримінального правопорушення.

Захисник ОСОБА_5 та обвинувачений ОСОБА_4 , у судовому засіданні просили відмовити в задоволенні клопотання або обрати запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою.

Вислухавши клопотання прокурора, думку обвинуваченого та захисника, суд дійшов наступних висновків.

Як встановлено у судовому засіданні ОСОБА_4 інкримінується вчинення злочину передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 185 КК України. Даний злочин відповідно до ст. 12 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів.

Відповідно до ч. 1 ст. 331КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Згідно з ч. 2 ст. 331 КПК України вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно з ч. 1 ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 КПК України суд зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він обвинувачується, наявність судимостей у обвинуваченого тощо.

Суд, на підставі розумної оцінки, уважає причетність обвинуваченого до вчинення інкримінованого кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для вирішення питання щодо застосування до обвинуваченого запобіжного заходу, саме у зв`язку з тим, що до суду надійшов відповідний обвинувальний акт у відношенні ОСОБА_4 .

При цьому, наразі підставою застосування запобіжного заходу в виді тримання під вартою щодо ОСОБА_4 може бути лише наявність ризиків, передбачених п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, як і відомості щодо особистості обвинуваченого.

Надаючи оцінку наявності ризиків указаних прокурором, слід констатувати, що у відношенні ОСОБА_4 на стадії досудового розслідування було обрано запобіжний захід в вигляді домашнього арешту, із забороною цілодобово залишати житло та з`являтися за першим викликом до суду, строк дії якого було продовжено під час підготовчого судового засідання. Однак, як встановлено судом, ОСОБА_4 порушено умови зазначеного обраного йому запобіжного заходу, не з`являвся до суду за викликами, за клопотанням прокурора судом надавався дозвіл на затримання з метою приводу ОСОБА_4 в судове засідання. Отже, наразі існують вагомі підстави вважати, що ОСОБА_4 може переховуватись від суду.

Однак слід зауважити, що суд не бере до уваги посилання прокурора на тяжкість покарання як окрему підставу існування ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України. Оскільки тяжкість покарання оцінюється судом разом з іншими обставинами, передбаченими ст. 178 КПК України.

Крім того, суд погоджується з тим, що на даний час наявні ризики того, що ОСОБА_4 може вчинити інше кримінальне правопорушення. Між тим, на думку суду, такий ризик як незаконний вплив на потерпілих та свідків та переховування від органів досудового розслідування не було доведено прокурором, оскільки ризиком є певні дії, чи певний умисел особи, а не сама по собі лише можливість їх вчинити.

На думку суду, саме обрання запобіжного заходу - тримання під вартою, відповідає завданням кримінального провадження, визначеного ст. 2 КПК України, меті застосування запобіжного заходу та особистості обвинуваченого, встановленим обставинам - усунути ризики, які є запобіжником саме належної процесуальної поведінки та співіснування з суспільством.

Судом, відповідно до вимог ст. 178 КПК України, при прийнятті такого рішення, було також вивчено відомості, що характеризують особистість обвинуваченого, наведену прокурором у клопотанні, а також стороною захисту. Але, їх сукупність не дає підстав аби обрати ОСОБА_4 більш м`який запобіжний захід, що свідчить про необхідність задоволення клопотання прокурора та обрання запобіжного заходу відповідно до вимог ст. 331 КПК України.

Згідно з ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до п. 1 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, обвинуваченої у вчиненні нетяжкого злочину визначається від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з ч. 7 ст. 182 КПК України у випадках, передбачених частинами 3 або 4 ст. 183 цього Кодексу обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Законом України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» установлено, що прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць у розмірі з 1 січня 2023 року для працездатних осіб складає 2684 гривень.

ля того, аби можна було вважати заставу такою, яку обвинувачений здатен внести та яка може забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого, суд повинен урахувати положення статей 177, 178 КПК України, а також раціонально співставити її розмір з доведеними у справі ризиками, даними про особу обвинуваченого, тяжкістю вчиненого злочину, як і матеріальним станом обвинуваченого.

За таких обставин, ураховуючи майновий стан обвинуваченого та встановлені ризики, передбачені п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, суд уважає за необхідне при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою до обвинуваченого ОСОБА_6 визначити також і розмір застави в 50 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 134 200 грн 00 коп., яку обвинувачений має право у будь-який момент внести на спеціальний рахунок у порядку, визначеному КМУ, після чого може бути звільнений з-під варти та на нього можуть бути покладені обов`язки, передбачені в ст. 194 КПК України і буде вважатися таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави. На переконання суду, застава у вказаному розмірі здатна забезпечити виконання обвинуваченим ОСОБА_4 покладених на нього обов`язків.

Керуючись статтями 7, 31, 177, 178, 183, 190, 194, 197, 331, 369-372, 376, 395 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_4 в вигляд тримання під вартою - задовольнити.

Обрати обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

Ухвала діє до 03.12.2023 та підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Установити ОСОБА_4 заставу в розмірі 50 (п`ятдесяти) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 134 200 (сто тридцять чотири тисячі двісті ) грн. 00 коп., які необхідно внести у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України (одержувач - ТУ ДСА України в м. Києві, ЄДРПОУ - 26268059, банк одержувача - Держказначейська служба України м. Київ, МФО - 820172, рахунок UA1012089, призначення платежу: застава № ухвали суду, П.І.Б. платника застави. ЄДРПОУ суду - 02896785).

У разі внесення застави, уповноваженій службовій особі місця ув`язнення необхідно негайно звільнити ОСОБА_4 з-під варти та повідомити про це суд.

З моменту звільнення ОСОБА_4 з-під варти у зв`язку з внесенням застави він буде вважатися таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі внесення застави зобов`язати ОСОБА_4 з`являтися за першою вимогою до суду, а також покласти наступні обов`язки:

- не відлучатися із міста Києва без дозволу суду;

- повідомляти суд про необхідність зміну свого місця проживання або роботи;

- утримуватися від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання, за наявності, до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну, у разі їх наявності;

- докласти зусиль до пошуку роботи.

Указані обов`язки в разі внесення застави покладаються на ОСОБА_4 строком на два місяці, який починається з моменту внесення застави.

У разі невиконання перелічених обов`язків, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовуються у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави суд вирішує питання про застосування запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України.

Копію ухвали негайно вручити обвинуваченому, захиснику, прокурору, а також для виконання конвойній службі.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів безпосередньо до Київського апеляційного суду, або в той же строк та в тому ж порядку, з моменту отримання повного тексту ухвали.

Суддя ОСОБА_1