09 жовтня 2024 року м. Запоріжжя
02.10.2024 ОСОБА_4 повідомленно про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 369-2 КК України.
02.10.2024 ОСОБА_5 повідомленно про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 369-2 КК України.
Враховуючи, що вказане майно має суттєве значення для встановлення важливих обставин, з метою збереження речових доказів, старший слідчий звернувся з клопотанням про накладення арешту на тимчасово вилучені документи, зазначені у клопотанні.
Слідчий клопотання підтримав, про що надав відповідну заяву.
Представник володільця майна (Шевченківської медико-соціальної експертної комісії КУ «Обласний центр-медико-соціальної експертизи» ЗОР) у судове засідання не з`явився, повідомлявся належним чином.
Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов до таких висновків.
02.10.2024 на підставі ухвали слідчого судді Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя, було проведено обшук у приміщенні Шевченківської медико-соціальної експертної комісії КУ «Обласний центр-медико-соціальної експертизи» ЗОР, яке розташовано в будівлі КНП «Центр первинної медико-санітарної допомоги №2» ЗОР за адресою: АДРЕСА_3 , під час якого виявлено та вилучено ряд документів, на які слідчий просить накласти арешт.
02.10.2024 слідчим винесено постанову про визнання вилучених під час проведення обшуку документів, речовими доказами.
Згідно ст. 167 КПК України, тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення, або його спеціальну конфіскацію в порядку, встановленому законом. Тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Пунктом 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, на який посилається слідчий у своєму клопотанні, як на підставу для арешту майна, передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
При цьому, відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно положень ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
З урахуванням наведеного, слідчий суддя дійшов висновку про задоволення клопотання та необхідність накладення арешту на вилучені документи, оскільки вони відповідають критеріям, передбаченим ст. 98 КПК України, та метою такого арешту є забезпечення зберігання речових доказів.
Керуючись ст. ст. 131-132, 170-173, 175, 369, 372 КПК України, слідчий суддя, -
Клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити.
- акт огляду медико-соціальною експертною комісією від 09.08.2023 №928 ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (за 2023 рік, разом з направленням, виписками з медичної картки, та документами про медичні огляди) у підшитому вигляді на 44 арк.;
- направлення ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на МСЕК від 16.07.2024 №1369 КНП «Міська лікарня №9» ЗМР (на нейро-офтальмологічну МСЕК) на 7 аркушах;
- копію довідки ВПО ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на 1 арк.;
- копію паспорту громадянина України та РНОКПП ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на 2 арк.;
- копію пенсійного посвідчення ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на 1 арк.;
- копію тимчасового посвідчення (замість військового квитка) ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на 1 арк.;
- копію трудової книжки ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на 3 арк.;
- індивідуальну програму реабілітації інваліда від 09.08.2023 №1042 на ім`я ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на 4 арк.;
- виписку із медичної картки ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на 6 арк.;
- матеріали магнітно-резонансної томографії ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на 3 арк.;
- матеріали електроміографії ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на 5 арк.;
- протокол ЕХО-ЕС (ехоенцефалографія) від 11.06.2024 ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на 1 арк.;
- довідку від 09.08.2023 №163923 до акту МСЕК на 1 арк.;
- акт від 26.09.2024 №1079 огляду медико-соціальною експертною комісією ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на 4 арк.;
- копію індивідуальної програми реабілітації інваліда від 26.09.2024 №1626 на ім`я ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на 4 арк.;
- копії сторінок журналу обліку направлень на медико-соціальну експертну комісію на 4 арк.;
- копії сторінок журналу виклику пацієнтів на 2 арк.;
- копії сторінок журналу протоколів засідань медико-соціальної експертної комісії, з якого виготовлено копії лицьової сторінки, сторінок аркушу №11 (з записами під №1077/1) та останньої сторінки, всього на 4 арк.;
- копії сторінок журналу обліку довідок медико-соціальної експертної комісії на 3 арк.;
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Запорізького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1