Справа № 168/841/24
Провадження № 1-кс/168/4/24
У Х В А Л А

про повернення клопотання

12 серпня 2024 року сел. Стара Вижівка

Старовижівський районний суд Волинської області, слідчий суддя ОСОБА_1 , секретар с/з ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні в сел. Стара Вижівка клопотання представника заявника Смідинської сільської ради Ковельського району Волинської області - ОСОБА_3 про скасування арешту на майно,

В С Т А Н О В И В:

Представник власника майна Смідинської сільської ради Ковельського району Волинської області - адвокт ОСОБА_3 звернулася до суду із клопотанням про скасування арешту на майно, накладеного ухвалою слідчого судді Луцького міськрайонного суду Волинської області від 23 березня 2018 року.

Своє клопотання обґрунтовала тим, що ухвалою слідчого судді Луцького міськрайонного суду Волинської області від 23 березня 2018 року у кримінальному провадженні № 0000080 від 22 березня 2018 року за статтею 356 КК України накладено арешт майно, в тому числі на 17 колод породи дуб. Вищевказане майно було вилучено під час проведення огляду місця події, як речовий доказ у кримінальному провадженні. Власником майна є Смідинська сільська рада. У вказаному кримінальному провадженні, межах якого накладено арешт на майно, слідчим Старовижівського відділення поліції 28 березня 2018 року винесено постанову про закриття даного кримінального провадження в зв`язку з відсутністю складу кримінального правопорушення, передбаченого статтею 356 КК України. 17 колод породи дуб залишено на зберіганні сільському голові Смідинської сільської ради. 04 травня 2018 року рішенням Смідинської сільської ради відповідно до постанови слідчого 17 колод породи дуб залишено на зберігання на території сільської ради с.Смідин до вирішення питання по суті.

Оскільки законна потреба в арешті майна відсутня, а кримінальне провадження закрито, тому адвокат просила скасувати арешт на майно, оскільки в цьому відпала потреба.

В судове засідання сторони не з"явилися. Представника заявника Смідинської сільської ради Ковельського району Волинської області - ОСОБА_3 подала клопотання про розгляд справи у їх відсутності. Просила клопотання задовольнити.

Відповідно до частини 4 статті 107 КПК України, оскільки судове провадження здійснюється за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів не здійснюється.

Дослідивши матеріали клопотання та долучені до нього документи, слідчий суддя приходить до таких висновків.

Згідно із абзацом 2 частини 1 статті 174 КПК України арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до пункту 1 частини 2 статті 132 КПК України клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, якщо інше не передбачено пунктом 2 цієї частини.

Зі змісту означеної норми випливає, що клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження чи їх скасування, в тому числі скасування арешту майна подається за правилами виключної підсудності за місцем розташування органу, яким проводиться досудове розслідування, а не за місцем накладення арешту на майно.

Судом встановлено, що слідчим відділом Старовижівського відділення поліції Ратнівського відділу поліції ГУНП у Волинській області здійснювалося досудове розслідування кримінального провадження № 0000080 від 22 березня 2018 року за статтею 356 КК України.

Постановою слідчого Старовижівського відділення поліції Ратнівського відділу поліції ГУНП у Волинській області 28 березня 2018 року закрито дане кримінального провадження в зв"язку з відсутністю складу кримінального правопорушення, передбаченого статтею 356 КК України.

Кримінальне провадження, в рамках якого подане дане клопотання, розслідувалося органом досудового розслідування, який на даний час знаходиться поза межами територіальної підсудності Старовижівського районного суду Волинської області.

Місцезнаходженням відповідного органу досудового розслідування є місце розташування територіального підрозділу (управління), який має статус юридичної особи публічного права, або розташування його територіального підрозділу (слідчого відділу), який такого статусу не має, до структури якого входить відповідний орган досудового розслідування.

На даний час місцем знаходження органу досудового розслідування є місце розташування Ковельського РУП ГУНП у Волинській області м.Ковель Волинської області, або розташування його територіального підрозділу (слідчого відділу), який такого статусу не має, до структури якого входить відповідний орган досудового розслідування сел.Ратне Ковельського району Волинської області.

Пунктом 1 частини 1 статі 34 КПК України визначено, що кримінальне провадження передається на розгляд іншого суду, якщо до початку судового розгляду виявилося, що кримінальне провадження надійшло до суду з порушенням правил підсудності.

Підсудність - це сукупність юридичних властивостей кримінального провадження, на підставі яких кримінальний процесуальний закон визначає, в якому саме суді і в якому складі суддів має розглядатися і вирішуватися по суті справа. Підсудність виступає процесуальним інститутом, що має велике значення для належного відправлення правосуддя у кримінальному провадженні. Правила про підсудність випливають із основних засад судочинства, передбачених статтею 129 Конституції України, засад кримінального провадження, визначених у главі 2 КПК, а також засад організації судової влади, окреслених у розділі 1 ЗУ «Про судоустрій і статус суддів». Вони безпосередньо ґрунтуються на принципах побудови системи судів загальної юрисдикції, встановлених частиною 1 статті 17 ЗУ «Про судоустрій і статус суддів», а саме територіальності, спеціалізації та інстанційності. Порушення правил підсудності належить до істотних порушень вимог кримінального процесуального закону та тягне за собою скасування судового рішення.

Стаття 34 КПК України регулює порядок направлення кримінального провадження з одного суду до іншого тільки після надходження до суду обвинувального акту для розгляду по суті за правилами глави 27 та 28 КПК України.

Заяви, клопотання, скарги у кримінальних провадженнях на стадії досудового розслідування, які подані до суду (слідчим суддям) з порушенням правил підсудності, не вирішуються шляхом зміни підсудності судом та/або закриття судового провадження.

При цьому, статті 34 КПК України не наділяє суди повноваженнями направляти такі заяви, клопотання, скарги для розгляду з одного суду першої інстанції до іншого.

Відповідно до пункту 2 частини 2 статті 304 КПК України скарга повертається, якщо вона не підлягає розгляду в цьому суді.

Таким чином, оскільки питання направлення клопотань, скарг, поданих під час досудового розслідування за підсудністю, КПК України не передбачено, відтак, клопотання представника власника майна Смідинської сільської ради ОСОБА_3 про скасування арешту на майно в рамках кримінального провадження № 0000080, слід повернути як таке, що не підлягає розгляду в цьому суді.

Відповідно до частини 3 статті 9 КПК України закони та інші нормативно-правові акти України, положення яких стосуються кримінального провадження, повинні відповідати цьому Кодексу. При здійсненні кримінального провадження не може застосовуватися закон, який суперечить цьому Кодексу.

Згідно з частиною 6 статті 9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Застосування аналогії процесуального закону, КПК України не передбачено.

За таких обставин, слідчий суддя приходить до висновку про повернення вказаного клопотання представнику власника майна.

Зважаючи на викладене, суд вбачає підстави для застосування аналогії закону, а саме: норми пункту 2 частини 2 статті 304 КПК України щодо повернення скарги, яка не підлягає розгляду в цьому суді.

Враховуючи вищевикладене,

керуючись статтями 1-29, 34, 107, 131-132, 170-174, 303-304, 369-372, 376 КПК України,

слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання представника власника майна Смідинської сільської ради ОСОБА_3 про скасування арешту на майно - повернути представнику власника майна Смідинській сільській раді ОСОБА_3 .

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1