СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кп/759/1283/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 листопада 2024 року м.Київ

Святошинський районний суд м. Києва в складі:

головуючої судді: ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання: ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000458 від 29.08.2023 стосовно:

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Борове Зарічненського району Рівненської області, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

який обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 407, ч. 1 ст. 263 КК України,

за участю: прокурора ОСОБА_4 , обвинуваченого ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_5 ,

ВСТАНОВИВ:

На розгляді суду перебуває вказане кримінальне провадження.

В судовому засіданні прокурором подано клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, застосованого до обвинуваченого ОСОБА_3 , строком на два місяці, з огляду на наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені п.п.1,3,5ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: переховуватись від суду, незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні та вчинити інше кримінальне правопорушення.

Захисник ОСОБА_5 , думку якої підтримав обвинувачений ОСОБА_3 , проти задоволення клопотання прокурора заперечила, зазначивши, що прокурором не обґрунтовано необхідність застосування найсуворішого запобіжного заходу та не доведено наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України. Захисник звернула увагу на відомості про особу обвинуваченого та його соціальні звязки, з урахуванням чого просила у задоволенні клопотання прокурора відмовити .

Вислухавши думку учасників судового провадження, дослідивши клопотання прокурора та матеріали справи, суд приходить до наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Ухвалою суду від 25.09.2024 обвинуваченому ОСОБА_3 продовжено строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 діб, з визначенням застави у розмірі 40 (сорок) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 121 120 (сто двадцять одна тисяча сто двадцять) грн. Строк дії запобіжного заходу спливає 23.11.2024.

Завершити судовий розгляд до закінчення строку дії запобіжного заходу неможливо, судовий розгляд перебуває на стадії дослідження доказів.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року передбачено, що при розгляді справ суди застосовують Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Згідно рішення Європейського суду з прав людини «Тейс проти Румунії», автоматичне продовження строків тримання під вартою суперечить Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а тому при вирішенні питання про продовження обвинуваченому строку тримання під вартою суд виходить з необхідності уникнення ризиків, визначених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Оцінюючи існування наведених прокурором ризиків, суд приходить до висновку, що стороною обвинувачення у повній мірі доведена висока ступінь ймовірності можливих спроб обвинуваченого вчинити дії, передбачені п.п. 1,3,5 ч. 1 ст.177 КПК України, виходячи з наступного.

Так, суд вважає, що з огляду на тяжкість покарання (позбавлення волі на строк до десяти років), що загрожує обвинуваченому у разі визнання його винуватими у вчиненні інкримінованих злочинів, ОСОБА_3 може переховуватися від суду з метою уникнення кримінальної відповідальності, оскільки достатні стримуючі фактори у нього відсутні.

Також існує ризик можливих спроб обвинуваченого впливати на свідків, які ще не допитані судом, зокрема шляхом вмовлянь, погроз, з метою змусити їх змінити покази з метою уникнення кримінальної відповідальності.

Враховуючи те, що ОСОБА_3 є військовослужбовцем, та з огляду на обставини вчинення кримінальних правопорушень, останній, перебуваючи на військовій службі, у разі не застосування до нього запобіжного заходу, може вчинити дії, пов`язані з ухиленням від виконання обов`язків військової служби.

Вирішуючи клопотання прокурора суд враховує відомості про особу обвинуваченого, який одружений, раніше не судимий, є учасником бойових дій. Також суд бере до уваги незадовільний стан здоров`я обвинуваченого та його вік.

З огляду на викладене, суд вважає, що ризики передбачені п.п.1,3,5ч. 1 ст. 177 КПК України, продовжують існувати та не зменшились.

Відповідно до ч. 8 ст. 176 КПК України під час дії воєнного стану до військовослужбовців, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 402-405, 407, 408, 429 Кримінального кодексу України, застосовується виключно запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті (тримання під вартою).

Беручи до уваги фактичні обставини інкримінованих обвинуваченому ОСОБА_3 кримінальних правопорушень, наявність ризиків, передбачених п.п. 1,3,5 ч. 1 ст.177 КПК України, суд приходить до висновку, що клопотання прокурора є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

Стан здоров`я обвинуваченого не виключає можливість перебування його під вартою на час судового провадження.

Водночас, беручи до уваги підстави та обставини, передбачені ст. ст. 177, 178 КПК України, суд вважає за доцільне залишити попередньо визначений обвинуваченому ОСОБА_3 розмір застави в якості альтернативного запобіжного заходу, яку вважає співмірною з наявними в кримінальному провадженні ризиками, та покладає на нього обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України в разі внесення застави.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 176- 178,182, 183, 194, 197, 331, 369-372, 384 КПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора - задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_3 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з утриманням на гауптвахті ІНФОРМАЦІЯ_2 по АДРЕСА_2 строком на 60 днів, тобто по 16 січня 2025 року включно.

Визначити обвинуваченому ОСОБА_3 заставу у розмірі 40 (сорока) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 121 120 (сто двадцять одна тисяча сто двадцять) грн., яка може бути внесена як самим обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Святошинського районного суду м.Києва, (код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26268059, банк отримувача ДКСУ, м.Київ; код банку отримувача (МФО) 820172, рахунок отримувача UA1012089), після внесення якої ОСОБА_3 підлягає звільненню з-під варти в порядку, передбаченому ч. 4 ст. 202 КПК України.

Обвинувачений ОСОБА_3 або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.

На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на обвинуваченого ОСОБА_3 у разі внесення застави наступні обов`язки:

- прибувати за викликом до суду;

- повідомляти прокурора та суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- утримуватись від спілкування зі свідками у кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений ОСОБА_3 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.

Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_3 , що в разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні застави обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

Визначити строк дії ухвали до 16 січня 2025р.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1