Справа № 212/9835/24
У Х В А Л А

04 жовтня 2024 року м. Кривий Ріг

Слідчий суддя Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_5 , розглянувши клопотання слідчого ОСОБА_6 , погодженого прокурором ОСОБА_3 , подане в межах кримінального провадження № 0001530 від 02.10.2024 року про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно:

ОСОБА_4 , який ІНФОРМАЦІЯ_1 народився в місті Кривому Розі Дніпропетровської області, громадянин України, здобув середню освіту, не працює, неодружений, на утриманні дітей не має, раніше не судимий, місце проживання зареєстровано за адресою: АДРЕСА_1 ,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області звернувся слідчий ОСОБА_7 із клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_4 .

В обґрунтування клопотання слідча вказує, що ОСОБА_4 підозрюється в тому, що 02.10.2024 року приблизно о 15:30 годині, гуляючи неподалік бібліотеки АДРЕСА_2 , де помітив раніше незнайому ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка тримала в руці мобільний телефон «ІPhone 13 Pro», ІМЕІ 1: НОМЕР_1 , ІМЕІ2: НОМЕР_2 , вартістю 40 000 гривень та у ОСОБА_4 раптово виник злочинний умисел спрямований на відкрите викрадення чужого майна, поєднаного з насильством, що не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого та обернення на свою користь.

Цього ж дня, приблизно 15:35 годин перебуваючи біля бібліотеки АДРЕСА_2 , ОСОБА_4 реалізуючи свій раптово виниклий злочинний умисел, направлений на відкрите викрадення чужого майна, поєднаного з насильством, що не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого та обернення його на свою користь, діючи з корисливих спонукань, усвідомлюючи, що його дії є очевидними для потерпілої, наблизився до ОСОБА_8 та опинився обличчям до обличчя з потерпілою, після чого з метою безперешкодного викрадення належного потерпілій майна наніс рукою не менше двох ударів в область обличчя від якого потерпіла втратила рівновагу тим самим спричинив насильство.

Після того, як ОСОБА_8 від нанесених ударів опинилася на землі з її рук випав мобільний телефон «ІPhone 13 Pro» та в цей час ОСОБА_4 розуміючи, що досяг бажаного результату, в присутності потерпілої підняв з землі мобільний телефон тим самим відкрито викрав та після цього розвернувся та пішов у бік «КПТМ Криворіжтепломережа», яка розташована за адресою: АДРЕСА_3 .

З метою повернення викраденого майна потерпіла ОСОБА_8 ще деякий час йшла за ОСОБА_4 , про те останній прискорився та зник з її поля зору.

В результаті злочинних дій ОСОБА_4 , потерпілій ОСОБА_8 завдано фізичного болю та майнової шкоди на загальну суму 40 000 гривень.

Таким чином, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, за ознаками відкритого викрадення чужого майна (грабіж), поєднаного з насильством, яке не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого, вчиненого в умовах воєнного стану.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав, вказуючи на обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України та наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, які повністю підтверджуються зібраними в кримінальному провадженні доказами та просив клопотання задовольнити.

Підозрюваний та його захисник в судовому засіданні визнали, що вище зазначені обставини мали місце, проте просили застосувати до нього запобіжний захід не пов`язаний із триманням під вартою, оскільки саме в цьому провадженні ризики зазначені прокурором не є суттєвими.

Обвинувачений пояснив, що випив пляшку горілки і не мав корисного мотиву, а телефон було повернуто потерпілій.

Крім того, звернули увагу на те, що відсутня суб`єктивна сторона злочину, оскільки підозрюваний хворіє на тяжке психічне захворювання, до нього застосовувались у 2018 році примусові заходи медичного характеру, що унеможливлює обрання запобіжного заходу.

Слідчий суддя, заслухавши думку учасників судового засідання перевіривши надані матеріали клопотання, включаючи витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, у рамках якого було подано клопотання та дослідивши докази по цих матеріалах, приходить до наступного висновку.

Судовим розглядом встановлено, що ВІДДІЛЕННЯМ ПОЛІЦІЇ № 3 КРИВОРІЗЬКОГО РУП ГУНП В ДНІПРОПЕТРОВСЬКІЙ ОБЛАСТІ проводиться досудове розслідування по кримінальному провадженню № 0001530 від 02.10.2024 року.

ОСОБА_4 02.10.2024 року затримано в порядку ст. 208 КПК України

ОСОБА_4 03.10.2024 року повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 186 КК України, за ознаками відкритого викрадення чужого майна (грабіж), поєднаного з насильством, яке не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого, вчиненого в умовах воєнного стану.

Копію клопотання та доданих матеріалів підозрюваний отримав 03.10.2024 року об 15.00 годині.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим видом запобіжного заходу та застосовується лише у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.

Слідчий суддя враховує, що ОСОБА_4 має постійне місце проживання та реєстрації, на утриманні дітей не має, при цьому обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину який згідно ст. 12 КК України відноситься до категорії тяжких, у разі визнання його винуватим, існує реальний ризик того, що обвинувачений може переховуватися від суду, знаходячись на свободі підозрюваний зможе незаконно впливати на свідків та потерпілих у кримінальному провадженні, вказане підтверджується тим, що відповідно до свідчень матері ОСОБА_4 страждає на лудоманію, офіційно не працює, схильний до вживання алкогольних напоїв, що також вказує на обґрунтований ризик продовження злочинної поведінки.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків слід враховувати передбачену статтями 23 та 224 КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду усно шляхом допиту особи в судовому засіданні.

При цьому, відповідно до ч. 4 ст. 95 КПК України суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них.

Обґрунтованість підозри у значній мірі підтверджується показаннями свідків та потерпілої, анкетні данні яких відомі підозрюваному, тому з урахуванням процедури, яка передбачена КПК України щодо отримання показань від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, слід дійти висновку, що у результаті обізнаності підозрюваного про осіб, які давали свідчення у кримінальному провадженні, він може шляхом погроз, підкупу, вмовляння або іншим чином впливати на свідків, з метою уникнення кримінальної відповідальності.

В контексті практики ЄСПЛ ризик втечі обвинуваченого оцінюється не лише на основі суворості можливого вироку, а має досліджуватися з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі, або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня. Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню.

Вивченням особи підозрюваного, встановлено, що останній не працює, сталих соціальних зв`язків не має, на думку слідчого судді підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування, суду тобто наявність ризику, що передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Поряд з цим необхідно врахувати, що матеріали судового провадження не містять експертного висновку про те, що підозрюваний ОСОБА_4 хворіє на параноїдну шизофренію, безперервний тип захворювання, а тому, посилання захисника щодо застосування до ОСОБА_4 вимог ч. 2 ст. 508 КПК України є передчасним.

Враховуючи вказані обставини є всі підстави вважати, що існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України. Перебуваючи на волі, ОСОБА_4 , може залишити місце проживання, ухилитися таким чином від слідства та суду та вчинити інше кримінальне правопорушення у зв`язку з чим запобігти вищезазначеним ризикам шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу на думку суду неможливо, оскільки жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, що достовірно встановлено при розгляді клопотання в суді.

Відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні, зокрема щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування. Оскільки ОСОБА_4 підозрюється у скоєнні злочину із застосуванням насильства, слідчий суддя вважає, що застосування застави не є доцільним.

При цьому, слідчий суддя задовольняє клопотання частково з врахуванням часу на проведення експертизи, яка може бути призначена.

Керуючись ст. ст. 32-197, 369-372, 395 КПК України, слідчий суддя -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого ОСОБА_6 задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 16.11.2024 року без визначення розміру застави.

Для утримання підозрюваний ОСОБА_4 підлягає направленню до ДУ «КРИВОРІЗЬКА УСТАНОВА ВИКОНАННЯ ПОКАРАНЬ (№3)».

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 та його захиснику - ОСОБА_5 про те, що вони не позбавлені процесуальної можливості звернутись з клопотанням про призначення психіатричної експертизи до органу, в провадженні якого перебуває кримінальне провадження.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення. Оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляційна скарга протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду. А особою, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Повний текст судового рішення складено 04 жовтня 2024 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1