печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 серпня 2024 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні в приміщенні Печерського районного суду м. Києва провадження за клопотанням адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про накладення арешту на майно № 0000443 від 19.07.2024 року, -

ВСТАНОВИВ:

Адвокат ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 , звернувся до слідчого судді Печерського районного суду м. Києва із клопотанням про накладення арешту на майно за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна в Державному реєстрі прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності 00; заборонити вчинення будь-яких дій суб`єктам державної реєстрації, визначеним Законом країни «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», в тому числі, але не виключно: державним реєстраторам, приватним та державним нотаріусам, які здійснюють діяльність на території України та іншим суб`єктам, що вчиняють дії з державної реєстрації речових прав на нерухоме майно, щодо набуття, зміни або припинення речових прав на квартиру АДРЕСА_2 шляхом внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно; заборонити будь-яким фізичним та юридичним особам на період дії арешту вчиняти будь-які дії з квартирою за адресою: АДРЕСА_1 , пов`язані з користуванням, розпорядженням і відчуженням майна.

Клопотання мотивоване тим, що відділом дізнання Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000443 від 19.07.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України, за фактом вчинення самоправних дій за адресою: АДРЕСА_3 , які виразились у знесенні стіни поряд із замком до вхідних дверей та заміні вхідних замків до квартири АДРЕСА_4 , внаслідок чого отримано доступ до квартири сторонніми особами.

Так, у кримінальному провадженні № 0000443 від 19.07.2024 року ОСОБА_4 заявлено цивільний позов про відшкодування майнової шкоди, в якому просить стягнути з відповідача майнову шкоду, завдану кримінальним провадженням, у розмірі 1 215 233 грн. 28 коп.

Представник особи в інтересах, якої подано клопотання у засівання не з`явився звернувся до суду із заявою про розгляд клопотання за його відсутністю, на задоволенні клопотання наполягає.

Прокурор про дату, час та місце розгляду провадження повідомлявся належним чином в установленому законом порядку, проте, в засідання не з`явився.

Слідчий суддя, вивчивши матеріали клопотання та докази, якими обґрунтовано клопотання, прийшов до наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Положеннями ч. 2, ч. 6 ст. 170 КПК України визначено, арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому п. 4 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

Відповідно до ч. 8 ст. 170 КПК вартість майна, яке належить арештувати з метою забезпечення цивільного позову або стягнення отриманої неправомірної вигоди, повинна бути співмірною розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням або зазначеної у цивільному позові, розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою.

Згідно з ч. 10 ст. 170 КПК арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до положень ч. ч. 2, 3 ст. 61 КПК України, права та обов`язки цивільного позивача виникають з моменту подання позовної заяви органу досудового розслідування або суду. Цивільний позивач має права та обов`язки, передбачені цим Кодексом для потерпілого, в частині, що стосуються цивільного позову, а також має право підтримувати цивільний позов або відмовитися від нього до видалення суду в нарадчу кімнату для ухвалення судового рішення. Цивільний позивач повідомляється про прийняті процесуальні рішення в кримінальному провадженні, що стосуються цивільного позову, та отримує їх копії у випадках та в порядку, встановлених цим Кодексом для інформування та надіслання копій процесуальних рішень потерпілому.

Так, з матеріалів клопотання вбачається, що в межах кримінального провадження № 0000443 від 19.07.2024 року, 01.08.2024 року до Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві подано позовну заяву ОСОБА_4 до ОСОБА_5 про відшкодування майнової шкоди у розмірі 1 215 233 грн. 28 коп.

Постановою дізнавача відділу дізнання Печерського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 від 31.07.2024 року ОСОБА_4 визнано цивільним позивачем у кримінальному провадженні № 0000443 від 19.07.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України.

Разом з тим, як убачається з матеріалів клопотання в межах кримінального провадження № 0000443 від 19.07.2024 року, відповідно до ч. 2 ст. 55 КПК України ОСОБА_4 вручено пам`ятку про процесуальні права та обов`язки представника потерпілого.

Таким чином, враховуючи те, що у кримінальному провадженні заявлено цивільний позов про відшкодування шкоди, зокрема є достатні підстави вважати, що нерухоме майно, а саме квартира за адресою: АДРЕСА_1 , є предметом кримінального правопорушення, а також те, що не застосування арешту може призвести до перетворення чи відчуження (перереєстрації) майна, щодо якого ставиться питання про накладення арешту, беручи до уваги розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, виходячи із розумності та співмірності обмеження права власності в результаті накладення арешту на вказане майно, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання про арешт майна обґрунтоване та підлягає задоволенню, оскільки накладення арешту на вказане майно буде розумним та співрозмірним заходом, який зможе забезпечити належним чином відшкодування шкоди у кримінальному провадженні.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 131, 132, 170-174, 309 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про накладення арешту на майно, - задовольнити.

Накласти арешт на майно за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна в Державному реєстрі прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності 00;

Заборонити вчинення будь-яких дій суб`єктам державної реєстрації, визначеним Законом країни «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», в тому числі, але не виключно: державним реєстраторам, приватним та державним нотаріусам, які здійснюють діяльність на території України та іншим суб`єктам, що вчиняють дії з державної реєстрації речових прав на нерухоме майно, щодо набуття, зміни або припинення речових прав на квартиру АДРЕСА_2 шляхом внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно;

Заборонити будь-яким фізичним та юридичним особам на період дії арешту вчиняти будь-які дії з квартирою за адресою: АДРЕСА_1 , пов`язані з користуванням, розпорядженням і відчуженням майна.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня отримання її копії. Арешт може бути скасовано відповідно до ст. 174 КПК України.

Слідчий суддя ОСОБА_1