Справа № 504/4151/24
Номер провадження 1-кп/504/701/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30.10.2024 рокус-ще Доброслав

Комінтернівський районний суд Одеської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

прокурора Білгород-Дністровської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Південного регіону ОСОБА_3 ,

захисника адвоката ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в залі суду в режимі відеоконференції обвинувальний акт по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000362 від 15.03.2024, за обвинуваченням ОСОБА_5 у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Комінтернівського районного суду Одеської області перебуває обвинувальний акт по кримінальному провадженню за обвинуваченням ОСОБА_5 у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України.

В підготовчому судовому засіданні прокурор Білгород-Дністровської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону ОСОБА_3 заявив клопотання про обрання обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб. Клопотання обґрунтовано тим, що існує реальний ризик переховування ОСОБА_5 від органів досудового розслідування та суду, з метою уникнення кримінальної відповідальності, враховуючи тяжкість вчиненого ним кримінального правопорушення та тяжкість покарання, яке йому загрожує у разі визнання його винуватим у вказаному кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він обґрунтовано підозрюється, ОСОБА_5 може вдатись до спроб переховуватись від органу досудового розслідування та суду. Крім того, звернуто увагу суду на тривалість ухилення від виконання обов`язків від військової служби (понад 9 місяців) та те, що ОСОБА_5 перебувавав у злочинному стані з 14.12.2023 та не припиняв ухилятись від військової служби до 18.09.2024.

Обвинувачений ОСОБА_5 заперечував проти заявленого клопотання та просив відмовити у його задоволенні посилаючись на те, що на його утриманні перебувають батьки похилого віку, мати має інвалідність. Просив обрати йому запобіжний захід у виді домашнього арешту. Захисник обвинуваченого адвокат ОСОБА_4 підтримав свого підзахисного.

Вислухавши думку учасників процесу, суд дійшов наступного висновку.

У відповідності до ч.1 ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Суд, оцінюючи в сукупності вищевикладені обставини, враховуючи принцип презумпції невинуватості, приходить до наступного.

Відповідно до положень ч.3 ст. 315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу. За відсутності зазначених клопотань сторін кримінального провадження застосування заходів забезпечення кримінального провадження, обраних під час досудового розслідування, вважається продовженим.

Так, ОСОБА_5 обвинувачуються у скоєнні умисного тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі. Злочин вчинено обвинуваченими під час проходження військової служби за загальною мобілізацією. На час розгляду клопотання у суду відсутні відомості про наявність міцних соціальних зв`язків, обвинувачений розлучений, підтвердження перебування на його утриманні батьків похилого віку з інвалідністю суду не надано. Вказані обставини з урахуванням тяжкості покарання, що загрожує обвинуваченому у разі визнання його винуватим, характеру інкримінованого злочину свідчить про існування ризику переховування від суду.

Справа перебуває на стадії підготовчого судового засідання, свідки по справі не допитувались, у зв`язку з чим ризик впливу на свідків є також цілком ймовірним.

Крім зазначеного, відповідно до положень ч. 8 ст. 176 КПК України, під час дії воєнного стану до військовослужбовців, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 402-405, 407, 408, 429 Кримінального кодексу України, застосовується виключно запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті. Тобто, тримання під вартою.

Враховуючи, що обставин, які є перешкодою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою судом не встановлено, застосування більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою не зможе запобігти доведеним ризикам, зважаючи на обставини справи, дані про особу обвинуваченого, суд вважає необхідним обрати запобіжний захід ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до положень ст. 183 КПК України, під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-2, 258-258-6, 260, 261, 402-405, 407, 408, 429, 437-442-1 Кримінального кодексу України.

Обираючи ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, суд користуючись своїм дискреційним правом вважає можливим визначити обвинуваченому ОСОБА_5 заставу у розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму. Визначений розмір застави забезпечить належне виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків та попередить вчинення ним дій, передбачених ч.1 ст. 177 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.176, 177, 178, 182, 183, 197, 372 КПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора Білгород-Дністровської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Південного регіону ОСОБА_3 про обрання обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у ДУ «Ізмаїльський слідчий ізолятор» строком на 60 днів до 28.12.2024 з визначенням розміру застави.

У разі внесення обвинуваченим ОСОБА_5 застави в розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 242 240,00 гривень, звільнити його негайно з-під варти та зобов`язати: не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу суду; повідомляти суд про зміну свого місця проживання.

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомленим, не з`явиться за викликом до суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

У разі звернення застави в дохід держави, суд вирішує питання про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.

Копію ухвали скерувати обвинуваченому, захиснику, прокурору та направити уповноваженій службовій особі місця ув`язнення для відома та виконання.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її проголошення до Одеського апеляційного суду.

Суддя: ОСОБА_1