Справа № 405/5777/23
провадження № 1-кс/405/2352/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14.08.2024 м. Кропивницький

Ленінський районний суд м. Кіровограда у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

з участю прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого відділу розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого управління Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області ОСОБА_6 , яке погоджено прокурором відділу Кіровоградської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Кіровограда, громадянину України, з середньо-спеціальною освітою, неодруженому, зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючому за адресою: АДРЕСА_2 , відповідно до ст. 89 КК України вважається таким, що не притягувався до кримінальної відповідальності,

підозрюваному у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2, 3 ст. 307 КК України, у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені 09.08.2023 до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000858, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2,3 ст. 307 КК України,

ВСТАНОВИВ:

13.08.2024 до Ленінського районного суду м. Кіровограда від старшого слідчого відділу розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого управління Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області ОСОБА_6 , яке погоджено прокурором відділу прокуратури ОСОБА_3 , надійшло клопотання, у якому він просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

14.08.2024 слідчим за погодженням з прокурором подано нове клопотання, у якому також просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, але вже зі зміненою раніше повідомленою підозрою.

Мотивуючи клопотання про застосування запобіжного заходу слідчим зазначено, що органом досудового розслідування обґрунтовано підозрюється ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2, 3 ст. 307 КК України.

Також слідчим стверджується про існування ризиків, які передбачені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України та неможливість їх запобігання в разі застосування менш суворого запобіжного заходу.

В судовому засіданні прокурор клопотання про застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підтримав, за обставин, які в ньому викладені.

Захисник заперечив відносно задоволення клопотання про застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки вважає повідомлення про підозру та змінене повідомлення про підозру необґрунтованими, оскільки не надано доказів вчинення її підзахисним злочину; заявником у цьому кримінальному провадженні є ОСОБА_7 , який є також заявником у іншому кримінальному провадженні, і також він вказує про вчинення саме ОСОБА_4 кримінального правопорушення; наданий до клопотання протокол проведення НСРДР відносно ОСОБА_4 містить в собі інформацію щодо спілкування ОСОБА_4 з ОСОБА_8 відносно фруктів; до клопотання слідчим не надано доказів збуту ОСОБА_4 наркотичних засобів; також не надано доказів того, що ОСОБА_4 діяв за попередньою змовою з ОСОБА_8 ; повідомлення про підозру складено лише відносно наркотичних засобів, які виявили під час проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_4 , який в свою чергу, проведений із порушенням, а саме, перед проведення обшуку не була вручена ухвала, відеофіксація обшуку почалась проводитись після того, як працівники поліції пішли по різним кімнатам будинку, і вже після того, як ОСОБА_4 «поклали обличчям в підлогу»; просила застосувати запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою, або визначити розмір застави.

Підозрюваний підтримав позицію захисника.

Слідчим суддею встановлено, що слідчими відділу розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого управління Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені 09.08.2023 до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000858, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2,3 ст. 307 КК України.

12.08.2024 о 06 год. 07 хв. ОСОБА_4 затримано на підставі ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України. Цього ж дня ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

13.08.2024 ОСОБА_4 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2, 3 ст. 307 КК України, відповідно до змісту якої: у невстановлений в ході проведення досудового розслідування час, у ОСОБА_4 , в порушення вимог Закону України "Про наркотичні засоби, психотропні речовини і прекурсори" №60/95-ВР від 15.02.1995 та Закону України " Про заходи протидії незаконному обігу наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів та зловживання ними " №62/95-ВР від 15.02.1995, виник умисел спрямований на незаконне придбання, зберігання наркотичного засобу та особливо небезпечного наркотичного засобу, з метою збуту.

Розуміючи, що досягнення бажаного результату незаконного збагачення та реалізації виниклого умислу неможливо досягти одноособово, ОСОБА_4 вступив у злочинну змову із своїм знайомим ОСОБА_8 , з яким досяг спільної згоди щодо незаконного придбання, зберігання з метою подальшого збуту наркотичного засобу мета дон, обіг якого обмежено та особливо небезпечного наркотичного засобу - канабісу, обіг якого заборонено на території України.

Реалізовуючи свій спільний злочинний умисел, ОСОБА_4 за попередньою змовою з ОСОБА_8 , в групі осіб, у невстановленому місці та не установлений органом досудового розслідування, час, придбали наркотичний засіб метадон, обіг якого обмежено та особливо небезпечний наркотичний засіб канабіс, обіг якого заборонено. Після чого, продовжуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_8 та ОСОБА_4 незаконно придбані ними метадон та канабіс, перенесли за місцем проживання останнього, а саме в квартиру АДРЕСА_3 , де незаконно зберігали його з метою подальшого збуту, тим самим ОСОБА_4 вчинив незаконне придбання, зберігання наркотичного засобу обіг якого обмежено та особливо небезпечного наркотичного засобу, обіг якого заборонено з метою збуту.

В подальшому, 12.08.2024 в період часу з 06 години 07 хвилини до 08 години 14 хвилини за місцем проживання ОСОБА_4 , а саме в квартирі АДРЕСА_3 , на підставі ухвали Ленінського районного суду м. Кіровограда від 15.07.2024, в присутності понятих, проведено обшук вказаного житла. В ході проведення обшуку квартири, в кімнаті кухні виявлено та вилучено три прозорі полімерні пакетики із порошкоподібною речовиною, яка відповідно до висновку судової експертизи матеріалів, речовин і виробів №СЕ-19/112-24/10209-НЗПРАП від 13.08.2024, являється наркотичним засобом метадон, обіг якого обмежено, масою 22,0048 грама та прозорий полімерний пакет, в середині якого перебувала речовина рослинного походження, яка відповідно до висновку судової експертизи матеріалів, речовин і виробів №СЕ-19/112-24/10199-НЗПРАП від 12.08.2024, являється особливо небезпечним наркотичним засобом канабіс, обіг якого заборонено, масою 82,57 грама, які ОСОБА_4 за попередньою змовою з ОСОБА_8 незаконно придбали та зберігали, з метою збуту.

Маса вилученого наркотичного засобу метадон, обіг якого обмежено, становить 22,0048 грама. Відповідно до наказу Міністерства охорони здоров`я № 188 від 01.08.2000 Про затвердження таблиць невеликих, великих та особливо великих розмірів наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів, що знаходяться у незаконному обігу метадон масою 20 грам і більше є особливо великим розміром. Про умисел на збут наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів може свідчити, зокрема великий або особливо великий розмір, про що вказано в Постанові пленуму Верховного суду України №4 від 26.04.2002 року.

Тим самим, ОСОБА_4 вчинив незаконне придбання, зберігання наркотичного засобу та особливо небезпечного наркотичного засобу, з метою збуту, вчиненого повторно, за попередньою змовою групою осіб, особою яка раніше вчинила кримінальне правопорушення передбачене ст. 309 КК України, у особливо великому розмірі, тобто кримінальне правопорушення, передбачене ч. 3 ст.307 КК України.

Крім того встановлено, що у невстановлений органом досудового розслідування, час у ОСОБА_4 , в порушення вимог Закону України "Про наркотичні засоби, психотропні речовини і прекурсори" №60/95-ВР від 15.02.1995 та Закону України " Про заходи протидії незаконному обігу наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів та зловживання ними " №62/95-ВР від 15.02.1995, повторно виник умисел спрямований на незаконне придбання, зберігання особливо небезпечного наркотичного засобу, з метою збуту.

Розуміючи, що досягнення бажаного результату спрямованого на незаконне збагачення від реалізації наркотичних засобів неможливо досягти одноособово, ОСОБА_4 вступив у злочинну змову із своїм знайомим ОСОБА_8 , з яким досяг спільної згоди щодо незаконного придбання, зберігання з метою подальшого збуту особливо небезпечного наркотичного засобу - канабісу, обіг якого заборонено на території України.

Реалізовуючи свій спільний злочинний умисел, ОСОБА_8 за попередньою змовою з ОСОБА_4 , в групі осіб, у невстановленому органом досудового розслідування місці та не установлений час, придбали наркотичний засіб канабіс, обіг якого заборонено. Після чого, продовжуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_4 та ОСОБА_8 незаконно придбаний ними канабіс, залишили зберігати в квартирі за місцем проживання останнього, а саме в будинку АДРЕСА_4 , де зберігали його з метою подальшого збуту, тим самим ОСОБА_8 вчинив незаконне придбання, зберігання особливо небезпечного наркотичного засобу, з метою збуту, обіг якого заборонено.

В подальшому, 12.08.2024 в період часу з 06 години 10 хвилини до 09 години 00 хвилини за місцем проживання ОСОБА_8 , а саме в будинку АДРЕСА_4 , на підставі ухвали Ленінського районного суду м. Кіровограда від 15.07.2024, в присутності понятих, проведено обшук. В ході проведення обшуку вищезазначеного домоволодіння, в коридорі житлового будинку виявлено та вилучено полімерний пакет, в середині якого перебувала речовина рослинного походження, яка відповідно до висновку судової експертизи матеріалів, речовин і виробів №СЕ-19/112-24/10201-НЗПРАП від 12.08.2024, являється особливо небезпечним наркотичним засобом канабіс, обіг якого заборонено, масою 81,91 грама, яку ОСОБА_8 за попередньою змовою з ОСОБА_4 незаконно придбали та зберігали, з метою збуту.

Тим самим, ОСОБА_4 вчинив незаконне придбання, зберігання особливо небезпечного наркотичного засобу, з метою збуту, вчиненого повторно, за попередньою змовою групою осіб, особою яка раніше вчинила кримінальне правопорушення передбачене ст. 309 КК України, тобто кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст.307 КК України.

За практикою Європейського суду з прав людини розумна підозра у вчиненні кримінального правопорушення, про яку йдеться у статті 5 (підпункт «с» пункту 1) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин. Також ЄСПЛ у своїй практиці неодноразово зазначав, що факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення.

Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення, відповідно обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Термін «обґрунтована підозра», згідно практики ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011 року, означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення.

Для цілей повідомлення особі про підозру стандарт «достатніх підстав (доказів)» передбачає наявність доказів, які лише об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним кримінальним правопорушенням (демонструють причетність до його вчинення) і є достатніми, щоб виправдати подальше розслідування для висунення обвинувачення або спростування такої підозри (рішення ЄСПЛ у справах «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28.10.1994 та «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990).

У п. 48 рішення «Чеботарь проти Молдови» № 35615/06 від 13.11.07 року ЄСПЛ зазначив: «Суд повторює, що для того, щоб арешт по обґрунтованій підозрі був виправданий у відповідності з статтею 5 & 1 (с), поліція не зобов`язана мати докази, достатні для пред`явлення обвинувачення, ні в момент арешту ні під час перебування заявника під вартою. Також не обов`язково, щоб затриманій особі були, по кінцевому рахунку, пред`явлені обвинувачення, або щоб ця особа була піддана суду. Метою попереднього тримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозру, яка є підставою для затримання».

Надані слідчим докази, а саме: протокол допиту свідка ОСОБА_9 від 06.12.2023, протокол про результати проведення НСРД аудіоконтроль особи від 31.10.2023, від 07.06.2024 відносно ОСОБА_4 , протокол про результати проведення НСРД візуальне спостереження за особою від 09.11.2023, 29.12.2023 відносно ОСОБА_4 , та від 07.12.2023 відносно ОСОБА_8 , протокол про результати проведення НСРД негласного отримання зразків, необхідних для порівняльного дослідження від 31.10.2023 за місцем проживання ОСОБА_4 , висновками експерта за результатами проведення експертизи наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів та прекурсорів від 23.11.2023 №СЕ-19/112-23/11515-НЗПРАП, від 23.11.2023 №СЕ-19/112-23/11516-НЗПРАП; протокол обстеження публічно недоступних місць, житла чи іншого володіння особи від 03.01.2024, протокол про результати проведення НСРД аудіо, відеоконтроль місця від 04.12.2023, протокол про результати проведення НСРД візуальне спостереження за річчю від 07.06.2024, від 20.06.2024, протокол про результати проведення НСРД зняття інформації з електронних комунікаційних мереж: контроль за телефонними розмовами від 11.06.2024 відносно ОСОБА_4 , протокол допиту свідка ОСОБА_10 від 01.07.2024, ОСОБА_11 від 01.07.2024,протокол обшуку від 12.08.2024 за місцем проживання ОСОБА_8 ; висновок експерта за результатами проведення експертизи наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів та прекурсорів від 12.08.2024 №СЕ-19/112-24/10201-НЗПРАП, протокол обшуку за місцем проживання ОСОБА_4 від 12.08.2024, висновок експерта за результатами проведення експертизи наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів та прекурсорів від 12.08.2024 №СЕ-19/112-24/10199-НЗПРАП, від 12.08.2024 №СЕ-19/112-24/10209-НЗПРАП, протоколи обшуку в автомобілі Bmw 740 D та Audi A3, якими користується ОСОБА_4 , у сукупності свідчать про обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_4 підозри, у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. ч. 2, 3 ст. 307 КК України.

Оскільки на даному етапі кримінального провадження на стадії вирішення питання про застосування запобіжного заходу не допускається вирішення тих питань, які повинен вирішувати суд під час розгляду по суті, а саме питань, пов`язаних з оцінкою доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні злочину, слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів лише визначив про причетність ОСОБА_4 до вчинення злочину, в якому він підозрюється, а пред`явлена підозра, є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього запобіжного заходу.

Слідчим суддею звертається увага на те, що ризики, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій.

При цьому, КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому, оскільки під поняттям «ризик» - слід розуміти обґрунтовану ймовірність протидії підозрюваного кримінальному провадженню у формах, передбачених ч. 1 ст.177 КПК України.

Запобіжний захід застосовується з метою попередження ризиків здійснення такої поведінки підозрюваного та, як наслідок, унеможливлення здійснення негативного впливу на хід та результати кримінального провадження. Тобто, в даному випадку, слідчий, прокурор, слідчий суддя чи суд мають зробити висновки прогностичного характеру, коли доказування спрямоване не на подію, яка відбулася в минулому, а на встановлення фактичних даних, які дозволять стверджувати про подію, яка може статися з достатньою долею ймовірності у майбутньому.

Слідчий суддя також вважає, що прокурором та слідчим обґрунтовано наведений перелік ризиків, що передбачений п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке відповідно до ст. 12 КК України, відноситься до особливо тяжких злочинів, санкція якого передбачає позбавлення волі строком від дев`яти до дванадцяти ми років з конфіскацією майна, а тому ризик втечі для підозрюваного у цьому випадку може бути визнаним як менш небезпечним, ніж покарання та процедура його відбування. Такий висновок слідчого судді узгоджується із позицією ЄСПЛ у справі Ilijkov v. Bulgaria від 26.06.2001 (§ 80, заява № 33977/96), за якою суворість можливого вироку є відповідним елементом в оцінці ризику ухилення, а погляд на серйозність обвинувачення проти заявника давав уповноваженим органам можливість обґрунтовано вважати, що такий початковий ризик був встановлений.

Має під собою підґрунтя й зазначений прокурором та слідчим ризик того, що підозрюваний ОСОБА_4 може незаконно прямо чи через третіх осіб впливати на свідків, які дають викривальні покази відносно нього, що зможе призвести до зміни їх показань або відмови від давання показань, оскільки зміст показання свідків до моменту вручення клопотання з матеріалами про застосування запобіжного заходу, був невідомий підозрюваному.

При встановленні наявності ризику впливу на свідка слід враховувати встановлену Кримінальним процесуальним кодексом України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 23, ст. 224, ч. 4 ст. 95 КПК України.

Має під собою підґрунтя й зазначений прокурором та слідчим ризик того, що підозрюваним може продовжити вчинення кримінального правопорушення у якому підозрюється, на що вказує обсяг вилученої наркотичної речовини, вчинення злочину за попередньою змовою групою осіб, який характеризується виключно умислом, з метою незаконного збагачення. Окрім цього, ОСОБА_4 раніше притягувався до відповідальності за вчинення умисних злочинів, а також відносно нього перебуває два кримінальних провадження за вчинення злочину у сфері незаконного обігу наркотичних засобів та психотропних речовин.

Європейським судом з прав людини у рішенні по справі «Белчев проти Болгарії» наголошено на тому, що обґрунтування будь-якого періоду позбавлення свободи повинно бути переконливо доведено державними органами.

Кримінальний процесуальний закон покладає аналогічний обов`язок на сторону обвинувачення, зазначаючи, що остання має довести суду, крім обґрунтованості підозри та наявності ризиків не процесуальної поведінки особи, ще й неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Відповідно до сформованої практики Європейського суду з прав людини, тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи. Застосовуючи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони прав і інтересів як суспільства, так і потерпілого. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суспільства більшої суворості в оцінці цінностей суспільства («Летельє проти Франції»).

Під час вирішення про достатній та необхідний запобіжний захід, що може забезпечити належну процесуальну поведінку та запобігти встановленим ризикам, слідчий суддя враховує, що підозрюваний ОСОБА_4 одружений, має на утриманні двох малолітніх дітей, раніше не судимий на підставі ст.89 КК України, відносно нього в провадженні суду перебуває два обвинувальних акти, обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого та особливо тяжкого кримінального правопорушення, не працює, має ряд захворювань, тяжкість можливого покарання.

Таким чином, враховуючи ту обставину, що сторонами кримінального провадження не надані докази, які б свідчили про достатність застосування до ОСОБА_4 більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, для запобігання зазначеним вище ризикам, слідчий суддя дійшов висновку, що до підозрюваного необхідно застосувати винятковий запобіжний захід тримання під вартою, оскільки обмеження його права на свободу в даному випадку є виправданим та необхідним через неможливість в жодний інший спосіб забезпечити його належну процесуальну поведінку під час здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні.

Відповідно до п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи обґрунтованість підозри про яку повідомлено ОСОБА_4 , наявність ризиків, які передбачені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, майновий стан підозрюваного, слідчий суддя вважає за можливе визначити альтернативний запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 150 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 454200 (чотириста п`ятдесят чотири тисячі двісті) грн.

За вказаних обставин слідчий суддя вбачає наявність передбачених законом підстав для задоволення клопотання слідчого.

На підставі викладеного, керуючись вимогами статей 40, 131, 132, 176-178, 182-184, 194, 196 - 197, 309, 395 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого відділу розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого управління Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до ОСОБА_4 - задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто з 06 год. 07 хв. 12.08.2024 по 10.10.2024 включно.

На підставі ч. 5 ст. 182 КПК України визначити ОСОБА_4 , заставу у розмірі 150 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 454200 (чотириста п`ятдесят чотири тисячі двісті) грн., яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок: код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 26241445, банк отримувача ДКСУ, м. Київ, код банку отримувача (МФО) 820172, рахунок отримувача UA0002505, призначення платежу забезпечення виконання ухвали суду від 14.08.2024 по справі № 0000858 від 09.08.2023.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

В разі внесення застави ОСОБА_4 або заставодавцем зазначеного розміру, покласти на підозрюваного ОСОБА_4 строком до 10.10.2024 наступні обов`язки:

1) прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду за кожною вимогою;

2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

4) утримуватися від спілкування із свідками та іншим підозрюваним у кримінальному провадженні за вийнятком їх участі в процесуальних, слідчих діях та в суді;

5) здати на зберігання до Центрально-південного міжрегіонального управління Державної міграційної служби паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити ОСОБА_4 наслідки невиконання покладених обов`язків. У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо ОСОБА_4 , будучи належним чином повідомленим, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд, вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, у розмірі, визначеному в даній ухвалі, підозрюваний ОСОБА_4 та заставодавець повинні виконувати покладені на них обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у виді застави.

З моменту звільнення з під-варти у зв`язку із внесенням застави ОСОБА_4 вважається таким, що до нього застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розміру, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок коштів, має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення, під вартою в якому він буде знаходитись.

Вручити копію цієї ухвали прокурору, підозрюваному, захиснику негайно після її оголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. А особою, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_12