печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 вересня 2024 року суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю адвоката: ОСОБА_3 , підозрюваного: ОСОБА_4 , прокурора: ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві у залі суду судове провадження за заявою адвоката ОСОБА_3 в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 про відвід слідчої судді ОСОБА_6 від розгляду кримінального провадження № 757/41867/24-к за клопотанням старшого слідчого в особливо важливих справах Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань ОСОБА_7 про продовження строку тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , -

В С Т А Н О В И В :

У провадження слідчої судді ОСОБА_6 надійшло клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань ОСОБА_7 про продовження строку тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

18.09.2024 адвокатом ОСОБА_3 в судовому засіданні було заявлено відвід слідчій судді ОСОБА_6 та всьому Печерському районному суду м. Києва, у зв`язку з тим, що Державне бюро розслідувань не підслідне Печерському районному суду м. Києва.

Адвокат та підозрюваний в судовому засіданні заявлений відвід підтримали в повному обсязі, просили відвести слідчого суддю від розгляду вказаного клопотання.

Прокурор в судовому засідання заперечував з приводу заявленого відводу, просив відмовити.

У судове засідання не з`явилась слідча суддя ОСОБА_6 , якій заявлено відвід.

Статтею 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, суд визнав можливим прийняти рішення по суті заяви у відсутність не з`явившихся осіб, на підставі наданих доказів.

Вивчивши матеріали провадження, приходжу до наступних висновків.

Вичерпний перелік підстав, за наявності яких слідчий суддя безумовно підлягає відводу, визначений ст.ст. 75, 76 КПК України.

Суддя виконує свої професійні обов`язки незалежно, виходячи виключно з фактів, установлених на підставі власної оцінки доказів, розуміння закону, верховенства права, що є гарантією справедливого розгляду справи у суді, не зважаючи на будь-які зовнішні впливи, стимули, загрози, втручання або публічну критику.

Положеннями ст. 80 КПК України розкрито поняття заяви про відвід, а саме частиною 5 вказаної статті передбачено, що відвід повинен бути вмотивованим.

Заяву про відвід адвокат ОСОБА_3 мотивував наступним: Державне бюро розслідувань не підслідне Печерському районному суду м. Києва.

Разом з цим, відповідно до інформації, яка міститься в засобах масової інформації, Державне бюро розслідувань, зареєстроване за адресою: м. Київ, вул. П. Мирного, 28, яке знаходиться в Печерському районі м. Києва

Приймаючи до уваги все вказане вище, судовим розглядом не встановлено, а заявником не доведено наявність обставин, які викликали б сумніви у неупередженості слідчої судді ОСОБА_6 й унеможливлювали б постановлення нею об`єктивного судового рішення у справі.

Так, згідно з практикою Європейського суду з прав людини, при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект. Так у справі «Гаусшильдт проти Данії», «Мироненко і Мартиненко проти України» зазначається, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки ,що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»). Зазначену позицію Європейського суду підтримав і Верховний Суд України у справі №5-15п12 (ухвала Верховного Суду України від 01.03.2012 року, у справі №5-15п12).

Відтак, під час розгляду заяви адвоката ОСОБА_3 в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 про відвід слідчої судді ОСОБА_6 від розгляду кримінального провадження № 757/41867/24-к за клопотанням старшого слідчого в особливо важливих справах Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань ОСОБА_7 про продовження строку тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , встановлено, що підстави, згідно із правилами КПК України, для відводу слідчого судді відсутні.

Керуючись ст. ст. 75, 76, 80, 81, 309 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В :

У задоволенні заяви адвоката ОСОБА_3 в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 про відвід слідчої судді ОСОБА_6 від розгляду кримінального провадження № 757/41867/24-к за клопотанням старшого слідчого в особливо важливих справах Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань ОСОБА_7 про продовження строку тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - відмовити.

Суддя ОСОБА_1