Провадження № 1-кс/734/564/24 Справа № 734/3419/24
У х в а л а

30 липня 2024 року смт Козелець

Слідчий суддя Козелецького районного суду Чернігівської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши клопотання старшого дізнавача сектору дізнання ВП № 1 Чернігівського РУП ГУНП в Чернігівський області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000174 від 28.07.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України,

в с т а н о в и в:

до Козелецького районного суду Чернігівської області надійшло клопотання від старшого дізнавача сектору дізнання ВП № 1 Чернігівського РУП ГУНП в Чернігівський області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000174 від 28.07.2024 року, у якому просить накласти арешт на водні біоресурси, у вигляд риби: «щука» - 5 шт., «карась сріблястий» - 6 шт., «лин» - 5 шт., «плітка» - 10 шт., а також сітку просту з вічком 40 мм, довжиною 7,5 м, висотою 1,5 м, сітку просту з вічком 25 мм, довжиною 11м, вистою 1,2 м, сітку поріжну з вічком 40 мм, довжиною 22 м, висотою 1,2 м, надувний гумовий човен з написом «BARK» зеленого кольору з двома веслами, що перебували у володінні та користуванні ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця

АДРЕСА_1 та який, а саме: надувний гумовий човен з написом «BARK» зеленого кольору з двома веслами, належить на праві власності ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 мешканцю АДРЕСА_2 .

Вимоги клопотання обґрунтовані тим, що 28.07.2024 року до відділення поліції № 1 Чернігівського РУП ГУНП в Чернігівській області надійшло повідомлення від провідного державного інспектора відділу охорони водних біоресурсів ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_6 , про те, що біля с. Білики, Чернігівської району Чернігівської області на озері виявили гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця: АДРЕСА_1 , який здійснював вилов риби сітками.

Відомості за вказаним фактом 28.07.2024 року сектором дізнання відділення поліції №1 ЧРУП ГУНП в Чернігівській області внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000174, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч .1 ст. 249 КК України.

28.07.2024 року проведено огляд місця події на відкритій ділянці місцевості за координатами ІНФОРМАЦІЯ_4 на березі озера неподалік АДРЕСА_3 , було виявлено та вилучено водні біоресурси, у вигляді риби, а саме: «щука» - 5 шт. (вагою 1,595 кг), «карась сріблястий» - 6 шт. (вагою 1,870 кг), «лин» - 5 шт. (вагою 1,250 кг), «плітка» - 10 шт. (вагою 1,5 кг), сітку просту з вічком 40 мм, довжиною 7,5 м, висотою 1,5 м, сітку просту з вічком 25мм, довжиною 11м, вистою 1,2 м, сітку поріжну з вічком 40 мм, довжиною 22м, висотою 1,2 м. та надувний гумовий човен з написом «BARK» зеленого кольору з двома веслами.

Вилучені під час огляду місця події водні біоресурси, сітка та човен перебували у володінні та користуванні ОСОБА_4 ,

ІНФОРМАЦІЯ_1 мешканця АДРЕСА_1 .

Встановлено, що надувний гумовий човен з написом «BARK» зеленого кольору з двома веслами належить на праві власності ОСОБА_5 мешканцю АДРЕСА_2 .

Вилучені під час огляду місця події водні біоресурси у вигляді риби: «щука» - 5 шт., «карась сріблястий» - 6 шт., «лин» - 5 шт., «плітка» - 10 шт., сітка проста вічко 40 мм, довжиною 7,5 м, висотою 1,5 м, сітка проста вічко 25 мм, довжиною 11м, вистою 1,2 м, сітка поріжна вічко 40 мм, довжиною 22 м та висотою 1,2 м та надувний гумовий човен з написом «BARK» зеленого кольору з двома веслами визнано речовими доказами у вказаному кримінальному провадженні так як містять на собі сліди кримінального правопорушення, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а тому для збереження речових доказів необхідно накласти арешт на вилучені сітку та водні біоресурси в вигляді риби.

У судове засідання дізнавач не з`явився, подавши клопотання, у якому просив провести судове засідання за його відсутністю.

Від прокурора також надійшла заява про розгляд клопотання за його відсутності.

Власники майна в судове засідання не з`явилися, подавши клопотання, у яких просять провести судове засідання за їх відсутності. Вимоги клопотання підтримують, проти накладення арешту не заперечують.

За наведених обставин суд дійшов висновку про можливість розгляду клопотання за відсутності осіб, які не з`явилися в силу вимог ч. 1 ст. 172 КПК України.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Враховуючи те, що учасники процесуальної дії не з`явились в судове засідання, слідчий суддя вважає за можливе розглянути клопотання без застосування технічних засобів фіксування.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що клопотання слідчого про арешт майна підлягає задоволенню.

Відповідно ж до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Згідно з ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Частиною 2 статті 173 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Речовими доказами згідно ч. 1 ст. 98 КПК України є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Постановою старшого дізнавача сектору дізнання ВП № 1 Чернігівського РУП ГУНП в Чернігівський області ОСОБА_3 водні біоресурси, у вигляд риби: «щука» - 5 шт., «карась сріблястий» - 6 шт., «лин» - 5 шт., «плітка» - 10 шт., а також сітку просту з вічком 40 мм, довжиною 7,5 м, висотою 1,5 м, сітку просту з вічком 25 мм, довжиною 11м, вистою 1,2 м, сітку поріжну з вічком 40 мм, довжиною 22 м, висотою 1,2 м, надувний гумовий човен з написом «BARK» зеленого кольору з двома веслами, визнано речовим доказом у даному кримінальному провадженні.

Таким чином, слідчим суддею встановлено, що існують підстави, визначені у ч.2 ст. 170 КПК України, для задоволення клопотання дізнавача та накладення арешту на зазначене вище майно з метою збереження речових доказів.

Враховуючи викладене, а також виправдані інтереси держави, пов`язані з порушенням загальносуспільних інтересів, з урахуванням принципу розумності та співрозмірності, слідчий суддя приходить до переконання, що незастосування даного заходу забезпечення кримінального провадження може призвести до зникнення або втрати майна, зазначеного у клопотанні дізнавача, що визнано речовим доказом, чи настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Керуючись ст. ст. 170-173, 309 КПК України,-

п о с т а н о в и в :

клопотання старшого дізнавача сектору дізнання ВП № 1 Чернігівського РУП ГУНП в Чернігівський області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000174 від 28.07.2024 року - задовольнити.

Накласти арешт на водні біоресурси, у вигляд риби: «щука» - 5 шт., «карась сріблястий» - 6 шт., «лин» - 5 шт., «плітка» - 10 шт., а також сітку просту з вічком 40 мм, довжиною 7,5 м, висотою 1,5 м, сітку просту з вічком 25 мм, довжиною 11м, вистою 1,2 м, сітку поріжну з вічком 40 мм, довжиною 22 м, висотою 1,2 м, надувний гумовий човен з написом «BARK» зеленого кольору з двома веслами, що перебували у володінні та користуванні ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 та який, а саме: надувний гумовий човен з написом «BARK» зеленого кольору з двома веслами, належить на праві власності ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 мешканцю АДРЕСА_2 з метою збереження речових доказів.

Ухвала може бути оскаржена до Чернігівського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення.

Роз`яснити сторонам кримінального провадження, що підозрюваний, захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за їх клопотанням, якщо вони доведуть, що в подальшому в застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала підлягає негайному виконанню з моменту оголошення. Подання апеляційної скарги не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_7