Справа № 296/8980/24
Ухвала

27 вересня 2024 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду м.Житомира ОСОБА_1 , розглянувши матеріали клопотання Підприємства з іноземними інвестиціями «ВІП-Рент» про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000494 від 23.06.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 286 КК України, -

встановив:

Представник Підприємства з іноземними інвестиціями «ВІП-Рент» - адвокат ОСОБА_2 звернулася до слідчого судді Корольовського районного суду м.Житомира із вказаним клопотанням, в якому просить:

- скасувати арешт, накладений 25 червня 2024 року ухвалою слідчого судді Корольовського районного суду м.Житомира у справі № 296/5849/24, провадження № 1-кс/296/2257/24, у кримінальному провадженні 0000494, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 23.06.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України, на майно, а саме: автомобіль марки «Peugeot 2008», реєстраційний номер НОМЕР_1 , що належить Підприємству з іноземними інвестиціями «ВІП-РЕНТ» на праві приватної власності;

- зобов`язати старшого слідчого в ОВС відділу розслідування злочинів у сфері транспорту СУ ГУНП в Житомирській області капітана поліції ОСОБА_3 повернути вказаний автомобіль власнику, Підприємству з іноземними інвестиціями «ВІП-РЕНТ».

Дослідивши матеріали клопотання про скасування арешту майна, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає поверненню особі, яка його подала, виходячи з наступних підстав.

Положенням кримінального процесуального законодавства України не врегульовано питання повернення клопотання про скасування арешту майна.

Згідно ч.6 ст.9 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК України) у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Відповідно до ст.3 КПК України до повноважень слідчого судді належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Правовідносини щодо арешту майна, накладеного в межах кримінального провадження, регулюються главою 17 КПК України.

Відповідно до ч.1 ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

З поданого клопотання про скасування арешту майна вбачається, що адвокат ОСОБА_2 подала та підписала клопотання в інтересах власника майна Підприємства з іноземними інвестиціями «ВІП-Рент».

Натомість, матеріали клопотання не містять доказів на підтвердження повноважень адвоката ОСОБА_2 подавати до суду клопотання в інтересах Підприємства з іноземними інвестиціями «ВІП-Рент».

Так, на підтвердження повноважень адвоката діяти в інтересах підприємства, до клопотання додано довіреність № 89 від 15.12.2023, підписану директором ПП "ВІП-Рент".

Разом з тим, у відповідності до ч.4 ст.64-2 КПК України, представником третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, може бути: особа, яка у кримінальному провадженні має право бути захисником; керівник чи інша особа, уповноважена законом або установчими документами, працівник юридичної особи за довіреністю - у випадку, якщо власником майна, щодо якого здійснюється арешт, є юридична особа.

Згідно ч.5 ст.64-2 КПК України, повноваження представника третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, на участь у кримінальному провадженні підтверджуються:

1) документами, передбаченими статтею 50 цього Кодексу, - якщо представником третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, є особа, яка має право бути захисником у кримінальному провадженні;

2) копією установчих документів юридичної особи - якщо представником третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, є керівник юридичної особи чи інша уповноважена законом або установчими документами особа;

3) довіреністю - якщо представником третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, є працівник юридичної особи, яка є власником майна, щодо якого здійснюється процедура спеціальної конфіскації.

Згідно ст.50 КПК України, повноваження захисника на участь у кримінальному провадженні підтверджуються:

1) свідоцтвом про право на зайняття адвокатською діяльністю;

2) ордером, договором із захисником або дорученням органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

Отже, повноваження адвоката як представника третьої особи (юридичної особи), щодо майна якої вирішується питання про його скасування, має бути підверджено: свідоцтвом про право на зайняття адвокатською діяльністю та ордером /договором із захисником/дорученням органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги, а не довіреністю.

Враховуючи факт відсутності документального підтвердження повноважень адвоката ОСОБА_2 діяти в інтересах Підприємства з іноземними інвестиціями «ВІП-Рент», подане клопотання підлягає поверненню особі, яка його подала.

Повернення клопотання не позбавляє права особи повторно звернутись до слідчого судді у встановленому законом порядку.

Керуючись ст.ст.7, 9, 174, 309 КПК України, слідчий суддя, -

постановив:

Клопотання Підприємства з іноземними інвестиціями «ВІП-Рент» про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000494 від 23.06.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 286 КК України- повернути особі, яка його подала.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1