Провадження № 1-кп/638/1035/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 жовтня 2024 року Дзержинський районний суд м. Харкова в складі:

Головуючого судді ОСОБА_1 ,

Суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю секретаря ОСОБА_4 ,

прокурора ОСОБА_5 ,

заставодавця ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні зали судових засідань суду клопотання ОСОБА_6 про повернення суми застави у кримінальному провадженні №0004238 від 30 серпня 2016 року стосовно:

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Луганська, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , за обвинуваченням у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст.289 КК України, -

встановив:

В провадженні Дзержинського районного суду м.Харкова перебуває судове провадження за обвинуваченням ОСОБА_7 у вчиненні злочину, передбаченому ч.3 ст.289 КК України, яке ухвалою суду від 26 жовтня 2023 року зупинено до звільнення обвинуваченого з військової служби.

В подальшому заставодавцем адвокатом ОСОБА_6 подано до суду клопотання про повернення суми застави, внесеної на депозитний рахунок ТУ ДСА України в Харківській області відносно ОСОБА_7 згідно ухвали Дзержинського районного суду м.Харкова від 29.10.2019 року. В обґрунтування клопотання зазначає, що обвинувачений ОСОБА_7 перебуває на військовій службі, а кримінальне провадження відносно нього зупинено судом, а тому процесуальні дії в рамках такого провадження не здійснюються, що унеможливлює порушення останнім обов`язків, покладених судом згідно ухвали від 29.10.2019 року, а також неможливість проконтролювати заставодавцем виконання обвинуваченим таких обов`язків.

Ухвалою суду від 30.09.2024 року судове провадження відновлено з метою вирішення вищевказаного клопотання.

В судовому засіданні адвокат ОСОБА_6 подане клопотання підтримав з підстав, зазначених у ньому.

ОСОБА_7 в судове засідання не з`явився, надав до суду заяву про розгляд клопотання без його участі, просив повернути заставодавцю грошові кошти, внесені в якості застави.

Прокурор в судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечував, наполягав на продовженні дії запобіжного заходу у вигляді застави, що може забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого.

Суд, розглянувши клопотання, заслухавши думку учасників провадження, оглянувши матеріали судового провадження, дійшов наступного.

За змістом статті 2 КПК України завданнями кримінального провадження є, серед іншого, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також те, щоб до кожного учасника була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Згідно ст.176 КПК України у кримінальному провадженні можуть бути застосовані такі запобіжні заходи як особисте зобов`язання, особиста порука, застава, домашній арешт, тримання під вартою, при цьому їх наведено в порядку зростання ступеню суворості.

Згідно зі ст.182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу. Застава може бути внесена як самим підозрюваним, обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).

У відповідності до ч.8 вказаної статті у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

При цьому у відповідності до ч.9, 10 вказаної статті питання про звернення застави в дохід держави вирішується слідчим суддею, судом за клопотанням прокурора або за власною ініціативою суду в судовому засіданні за участю підозрюваного, обвинуваченого, заставодавця, в порядку, передбаченому для розгляду клопотань про обрання запобіжного заходу. Неприбуття в судове засідання зазначених осіб, які були належним чином повідомлені про місце та час розгляду питання, не перешкоджає проведенню судового засідання. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 цього Кодексу.

Відповідно до п.7 Порядку внесення коштів на спеціальний рахунок у разі застосування застави як запобіжного заходу, який затверджений Постановою Кабінету Міністрів України від 11 січня 2011 року № 15 кошти, внесенні як застава, підлягають поверненню повністю або частково у випадках, передбачених кримінальним процесуальним кодексом України.

Так, згідно ч.11 ст.182 КПК України застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому, застава, внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Згідно з п.8 Постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження Порядку внесення коштів на спеціальний рахунок у разі застосування застави як запобіжного заходу» від 11.01.2012 року №15 застава повертається особі або заставодавцю у безготівковій формі на зазначений ними банківський рахунок, а у разі відсутності такого рахунка - готівкою через банки або підприємства поштового зв`язку. Для повернення коштів, внесених як застава, особа чи заставодавець подає до територіального управління ДСА або апеляційного суду, Вищого антикорупційного суду, Верховного Суду, якому відкрито депозитний рахунок, на який було внесено заставу, такі документи: заява особи чи заставодавця, в якій обов`язково зазначаються реквізити банківського рахунка, на який зараховуватимуться кошти, що підлягають поверненню, а у разі відсутності банківського рахунка - відомості про банк чи підприємство поштового зв`язку; засвідчена судом копія ухвали слідчого судді, суду, вироку суду, в якому міститься рішення про повернення застави; копія платіжної інструкції, що підтверджує факт внесення коштів як застави.

Відповідні положення засвідчують, що повернення застави здійснюється на підставі судового рішення, винесеного з огляду на закріплені в КПК України правила підсудності.

Встановлено, що ухвалою слідчого судді Дзержинського районного суду м.Харкова від 30.03.2017 року стосовно ОСОБА_7 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк до 28.05.2017 року з визначенням альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави у розмірі 800 000 грн. з покладенням обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України. В подальшому строк дії запобіжного заходу неодноразово продовжувався. Крім того, ухвалою Дзержинського районного суду м.Харкова від 29.10.2019 року зменшено розмір застави до 211310 гривень.

З матеріалів провадження вбачається, що обвинувачений ОСОБА_7 звільнений 11.11.2019 року у зв`язку із внесенням суми застави у розмірі 211 310 гривень.

Згідно листа ТУ ДСА України у Харківській області вказана сума застави була внесена ОСОБА_8 .

Згідно ст.201 КПК України підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

Відповідно до ч.5 ст.201 КПК України слідчий суддя, суд має право залишити без розгляду клопотання про зміну запобіжного заходу, подане раніше тридцяти днів з дня постановлення попередньої ухвали про застосування, зміну або відмову у зміні запобіжного заходу, якщо у ньому не зазначені нові обставини, які не розглядалися слідчим суддею, судом.

Таким чином, виходячи зі змісту ст.201 КПК України, підставою для зміни запобіжного заходу за клопотанням обвинуваченого чи захисника є, в тому числі, наявність нових обставин, які не були предметом судового розгляду, або зменшення встановлених ризиків, що пов`язано з плином судового розгляду.

Суд, визначаючи розмір застави у відповідності до вимог ст.182 КПК України, врахував обставини кримінального правопорушення, майновий та сімейний стан обвинуваченого, ризики, передбачені ст.177 КПК України. Також суд дійшов висновку, що визначена застава є достатньою для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України.

Обставини, зазначені заставодавцем у клопотанні не є безумовними та достатніми підставами для скасування запобіжного заходу та повернення суми застави. Застосований запобіжний захід є дієвим та забезпечує належну процесуальну поведінку обвинуваченого, а тому підстав для повернення застави на даному етапі судового розгляду колегія суддів не знаходить.

З огляду на викладене клопотання ОСОБА_6 про повернення суми застави задоволенню не підлягає.

Також, приймаючи до уваги, що обвинувачений ОСОБА_7 продовжує проходити військову службу за призовом під час мобілізації на особливий період, колегія суддів вважає необхідним на підставі ст.335 КПК України зупинити судове провадження відносно нього.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 176-178, 183, 194, 196, 201, 331, 335, 369, 372 КПК України, колегія суддів, -

постановила:

Клопотання ОСОБА_6 про повернення застави залишити без задоволення.

Судове провадження за обвинуваченням ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч.3 ст.289 КК України - зупинити до звільнення обвинуваченого з військової служби.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення проти неї можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, що визначене ч.1 ст.392 КПК України.

Головуючий суддя: ОСОБА_1

Судді: ОСОБА_2

ОСОБА_3