Провадження № 1-кс/686/8627/24
11 жовтня 2024 року м. Хмельницький
Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у закритому судовому засіданні в залі суду клопотання старшого слідчого слідчого відділу Управління Служби безпеки України у Хмельницькій області капітан юстиції ОСОБА_4 , погодженого прокурором, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцям. Торез, Донецької області, українця, громадянина України, тимчасово непрацюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 ,неодруженого, раніше несудимого,
Старший слідчий слідчого відділу Управління Служби безпеки України у Хмельницькій області капітан юстиції ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області із клопотанням, погодженим прокурором Хмельницької обласної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , підозрюваного у вчиненні злочину передбаченого ч. 3 ст. 436-2 КК України (виправдовування, визнання правомірною, заперечення збройної агресії Російської Федерації проти України, глорифікація її учасників), посилаючись на те, що існують передбачені ст.177 КПК України ризики переховування від органів досудового розслідування та/або суду; незаконного впливу на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, знищення або спотворити з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.
В судовому засіданні слідчий і прокурор подане клопотання підтримали, просили задовольнити.
Підозрюваний підтвердив причетність до обставин, з якими пов`язується вчинення кримінального правопорушення.
Захисник зазначила про недоцільність застосування запобіжного заходу, оскільки у межах іншого кримінального провадження до ОСОБА_6 застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Заслухавши пояснення учасників провадження, дослідивши матеріали клопотання та матеріали кримінального провадження, слідчий суддя дійшов такого висновку.
10.10.2024 о 11 годині 48 хвилин ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , вручено письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 436-2 КК України, а саме про те, що він, 12.07.2024, у невстановлений час, діючи всупереч ст.ст. 17, 65, 68 Конституції України, з ідеологічних мотивів, з метою реалізації злочинного умислу, спрямованого на поширення свого проросійського світогляду та негативного ставлення до держави Україна серед інших осіб, перебуваючи у тимчасовому місці проживання за адресою: АДРЕСА_2 , за допомогою невстановленого на даний час мобільного телефону з SIM-карткою оператора електронних комунікацій із невстановленим на даний час абонентським номером, використовуючи аудіовізуальний (електронний) засіб комунікації мобільний застосунок «Чат Рулетка» та глобальну електронну комунікаційну мережу Інтернет, доступ до якої він здійснював через можливості оператора мобільного зв`язку, розпочав спілкування з громадянином ОСОБА_7 , достовірно знаючи про те, що останній є блогером, змістом діяльності якого є проведення інтерв`ю із різними категоріями громадян та публікація таких інтерв`ю на відеохостингу «Youtube» у глобальній електронній комунікаційній мережі Інтернет; а також розуміючи, що веб-ресурси на кшталт відеохостингу «Youtube» та «Чат Рулетка» використовуються необмеженою кількістю користувачів, є відкритими для перегляду і ознайомлення з інформацією, яка у них розміщується, для будь-яких осіб без будь-яких обмежень, а глобальна електронна комунікаційна мережа Інтернет із створеними у ній сторінками та веб-ресурсами призначені для публічного поширення та масового приймання аудіовізуальної інформації у вигляді електричних сигналів за допомогою побутових електронних приладів, і, відповідно до положень п.п. 20, 28, 54 ч. 1 ст. 2 Закону України від 16.12.2020 № 1089-IX «Про електронні комунікації», ст. 22 Закону України від 02.10.1992 № 2657-XII «Про інформацію» та абзацу 3 ч. 1 ст. 1 Закону України від 21.12.1993 № 3759-XII «Про телебачення і радіомовлення», використовуються як аудіовізуальні (електронні) засоби масової інформації.
В ході вказаного спілкування ОСОБА_6 провів із ОСОБА_7 розмову, опубліковану надалі останнім з відома та за погодженням з ОСОБА_6 у глобальній електронній комунікаційній мережі Інтернет за гіперпосиланням (веб-адресою) ІНФОРМАЦІЯ_3
Під час зазначеної вище розмови ОСОБА_6 виправдовував збройну агресію Російської Федерації проти України, розпочату у 2014 році.
За твердження сторони обвинувачення такі дії ОСОБА_6 , які полягали у виправдовуванні збройної агресії Російської Федерації проти України, свідчать про причетність його до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 436-2 КК України.
Обґрунтованість підозра ОСОБА_6 сторона обвинувачення підтверджує такими доказами:
- повідомленням начальника ГВ ЗНД УСБУ у Хмельницькій області про виявлене кримінальне правопорушення № 182/6/165/С-156 від 17.09.2024;
- протоколом огляду від 19.09.2024;
- висновком експерта № 25 від 09.10.2024;
затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом.
Відповідно до ч.1 ст. 196 КПК України в ухвалі про застосування запобіжного заходу суд зазначає відомості про: 1) кримінальне правопорушення (його суть і правову кваліфікацію із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність), у якому обвинувачується особа; 2) обставини, які свідчать про існування ризиків, передбачених статтею 177 КПК; 3) обставини, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, передбаченим статтею 177 КПК; 4) посилання на докази, які обґрунтовують ці обставини; 5) запобіжний захід, який застосовується.
Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (частина 1 статті 194 КПК).
Отже, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті (ч. 2 ст. 177 КПК).
Слідчий суддя вважає, що на цій стадії кримінального провадження докази, наявні в матеріалах кримінального провадження є вагомими та такими, що об`єктивно зв`язують підозрюваного з інкримінованим йому злочином.
Повідомлена ОСОБА_6 підозра повністю відповідає зазначеним вимогам та не є вочевидь необґрунтованою та відповідає стандарту переконання «обґрунтована підозра» тією мірою, щоб виправдати подальше розслідування та стверджувати про його причетність до вчинення кримінального правопорушення за викладених у клопотанні обставин.
Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (частина 1 статті 177 КПК).
Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення небезпідставної можливості здійснення підозрюваним зазначених дій.
При цьому чинний кримінальний процесуальний закон не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.
Слідчий суддя вважає, що під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.
Під час досудового розслідування встановлено наявність ризику, передбаченого п.1 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме те, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, за яке передбачена кримінальна відповідальність у вигляді позбавлення волі на строк від до восьми років, а тому, зважаючи на покарання, яке загрожує йому у випадку визнання його винуватим, співставляючи можливі негативні для себе наслідки у вигляді засудження його до покарання у виді позбавлення волі, зможе вчинити дії на ухилення від органу досудового розслідування.
А тому слідчий суддя вважає, що ризик переховування від органів досудового розслідування та суду є високим.
У якості відомостей про поведінку підозрюваного слідчий суддя враховує те, що у межах іншого кримінального провадження ОСОБА_6 ухилився від органу досудового розслідування, перебував у розшуку.
Тому з метою нівелювання такого ризику, застосування до підозрюваного запобіжного заходу вбачається обґрунтованим.
Слідчий суддя вважає, що при встановленні наявності ризику впливу на свідків слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України).
Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею.
Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).
За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.
Щодо ризику можливості вчинення ОСОБА_6 іншого кримінального правопорушення,слідчий суддя вважає його можливим лише в контексті переховування від органу досудового розслідування.
Згідно з вимогами ч.1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Відповідно до вимог п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України Відповідно до п.3 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років;
Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси поваги до особистої свободи.
З матеріалів клопотання вбачається, що ОСОБА_6 раніше не судимий, однак підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення.
При обранні запобіжного заходу враховуються всі обставини, визначені в ст. 178 КПК України, в тому числі вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваною правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_6 у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється соціальні зв`язки підозрюваного, його вік, майновий та сімейний стан, відсутність місця проживання на підконтрольній території України, наявність зареєстрованого місця проживання на тимчасово окупованій території України, відсутність офіційних джерел доходу, а також те, що останній раніше не притягувався до кримінальної відповідальності.
Оцінюючи відомості про особу підозрюваного слідчий суддя враховує те, що ОСОБА_6 не має стійких соціальних зв`язків, із підтримує стосунки з матір`ю, яка разом із ним не проживає.
Аналізуючи відомості про особу підозрюваного слідчий суддя враховує те, що ОСОБА_6 офіційно не працює, не має осіб, яких зобов`язаний утримувати.
Слідчий суддя враховує позицію ОСОБА_6 про те, що йому соромно за свій вчинок, однак така позиція не слугує підставою для відмови у задоволенні клопотання.
На переконання слідчого судді, прокурор у судовому засіданні довів, а слідчий суддя переконався у тому, що існує обґрунтована підозра вчинення тяжкого кримінального правопорушення, що є підставою для застосування найбільш тяжкого запобіжного заходу - тримання під вартою.
Потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи підозрюваного, про який йдеться у клопотанні слідчого.
При цьому альтернативні, більш м`які запобіжні заходи у вигляді домашнього арешту чи особистого зобов`язання за встановлених обставин, не будуть дієвими, щоб запобігти зазначеним ризикам у цьому кримінальному провадженні.
Отже, у цьому кримінальному провадженні у межах строку досудового розслідування,який закінчується 10 грудня 2024 року повністю не нівелюються установлені ризики, оскільки можлива сплата застави підозрюваним ОСОБА_6 та застосування відносно нього альтернативного запобіжного заходу у межах іншого кримінального провадження не слугує стримуючим приписом від неналежної процесуальної поведінки у цьому кримінальному провадженні.
Відповідно до ч.3 ст.183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом.
Згідно із ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу.
Слідчий суддя зазначає, що відповідно до ч.4 ст.183 КПК України визначення розміру застави при застосуванні до особи запобіжного заходу відноситься до компетенції слідчого судді. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
Враховуючи обставини та тяжкість злочину, суспільну небезпеку кримінального правопорушення у якому підозрюється ОСОБА_6 , ступінь втручання, здійснення якого допускається законодавцем під час застосування заходів забезпечення кримінального провадження в кримінальних провадженнях за підозрою осіб у вчиненні кримінальних правопорушень, з метою забезпечення дієвості такого заходу, слідчий суддя вважає за необхідне визначити заставу у виді 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить (з урахуванням одного прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який становить 3028 грн.) 242240 грн., оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, з урахуванням ризиків, визначених ст. 177 КПК України.
Аргументи у клопотанні щодо визначення застави у розмірі 500 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб не містять обґрунтування неможливості забезпечити виконання підозрюваним обов`язків при визначенні застави у визначених законом межах для відповідної тяжкості кримінального правопорушення.
Крім цього, визначення розміру застави відноситься до виключної компетенції слідчого судді.
При цьому слідчий суддя враховує як і загальний соціально-економічний стан країни у зв`язку із війною проти росії так і те, що зі слів ОСОБА_6 він займається трейдингом у сфері криптовалюти та має заробітки близько 400 доларів на місяць.
Оцінивши зазначені обставини слідчий суддя вважає, що саме такий розмір застави не буде непомірним для підозрюваного.
За таких обставин, клопотання підлягає задоволенню.
Керуючись ст.ст.177, 178, 183, 196, 197 КПК України, слідчий суддя
Клопотання задовольнити частково.
Застосувати відносно підозрюваного у вчинені злочину, передбаченого ч.3 ст.436-2 КК України, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк по 06 грудня 2024 року.
Визначити заставу в розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 242240 грн., яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою.
У в разі внесення застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_6 такі обов`язки:
- не відлучатися із м. Хмельницького без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- прибувати до слідчого, прокурора, суду за кожною вимогою;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або перебування;
- утриматись від спілкування з свідками у даному кримінальному провадженні;
- здати на зберігання слідчому, який здійснює досудове розслідування у цьому кримінальному провадженні, свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України (у разі наявності);
У разі невиконання даних обов`язків, застава звертається в дохід держави.
Ухвала діє по 06 грудня 2024 року.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя