Справа № 752/4838/24
Провадження №: 1-кс/752/7236/24
У Х В А Л А

09 вересня 2024 року слідчий суддя Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю: прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисників ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду заяву захисника ОСОБА_5 в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 про відвід слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_8 від розгляду клопотання слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_9 про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000538 від 27 жовтня 2023 року,

В С Т А Н О В И В:

09 вересня 2024 року в судовому засіданні захисник ОСОБА_5 в інтересах підозрюванго ОСОБА_4 подав заяву про відвід слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_8 від розгляду клопотання слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_9 про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000538 від 27 жовтня 2023 року.

В обгрунтування заявленого відводу зазначає, що 09.09.2024 року слідчому судді ОСОБА_8 було подане клопотання про повернення матеріалів справи прокурору в кримінальному провадженню № 0000538 від 27 жовтня 2023 року, у зв`язку із порушенням норм КПК України щодо правил територіальної підсудності.

Слідчим суддею ОСОБА_8 відмовлено у поверненні матеріалів справи, що підтверджує наявність обставин, які, на думку захисника, викликають сумнів у його неупередженості. Зазначає, що органом досудового розслідування по даному провадженню є Головне управління Національної поліції м. Києва, яке розташоване за адресою: м. Київ, вул.. Володимирська, 15, а отже не підсудне Голосіївському районному суду м. Києва.

Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 09.09.2024 року для розгляду заяви визначено слідчого суддю ОСОБА_1 .

У судовому засіданні захисник ОСОБА_5 підтримала заяву про відвід, посилаючись на те, що, на думку сторони захисту, слідчий суддя ОСОБА_8 не розглянула клопотання про повернення матеріалів справи прокурору, у зв`язку із порушенням правил територіальної підсудності, також зазначила, що нею подано до Вищої ради правосуддя дисциплінарну скаргу на суддю Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_8 , що на її думку також викликає сумнів щодо упередженості слідчого судді.

Захисник ОСОБА_7 в судовому засіданні підтримав заяву про відвід слідчого судді.

Захисник ОСОБА_6 в судовому засіданні підтримав заяву про відвід слідчого судді.

Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні просив відмовити у задоволенні заяви про відвід слідчого судді, посилаючись на відсутність підстав для її задоволення.

Підозрюваний в судовому засіданні підтримав думку захисника.

Дослідивши заяву про відвід слідчого судді та додані до неї документи, вислухавши учасників провадження, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Перелік підстав, за наявності яких слідчий суддя безумовно підлягає відводу, визначений ст. 75 КПК України та ст.76 КПК України.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, особиста безсторонність суду презумується, поки не надано доказів протилежного (п. 43 рішення ЄСПЛ у справі «Ветштайн проти Швейцарії»).

Згідно з вимогами ст. 80 КПК України, за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, захисник, представник, експерт, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід. За цими ж підставами їм може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні. Відвід повинен бути вмотивованим.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 КПК України, у разі заявлення відводу судді, який здійснює судове провадження одноособово, його розглядає інший суддя цього ж суду, визначений у порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу.

Згідно положень ст. 80 КПК України, за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, суддя зобов`язаний заявити самовідвід. За цими ж підставами йому може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні. Заяви про відвід можуть бути заявлені як під час досудового розслідування, так і під час судового провадження. Заяви про відвід під час судового провадження подаються до початку судового розгляду. Подання заяви про відвід після початку судового розгляду допускається лише у випадках, якщо підстава для відводу стала відома після початку судового розгляду. Відвід повинен бути вмотивованим.

Статтею 75 КПК України визначено обставини, що виключають участь судді в кримінальному провадженні, а саме: якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи. У складі суду, що здійснює судове провадження, не можуть бути особи, які є родичами між собою.

Також, згідно рішення Європейського суду з прав людини у справі "Мироненко і Мартенко проти України" (рішення від 10 грудня 2009 року), наявність безсторонності має визначатися для цілей п. 1 ст. 6 Конвенції, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (див., зокрема, рішення у справах "Фей проти Австрії" (Fey v. Austria), рішення від 24 лютого 1993 року, серія А, № 255, с. 12, п. 27, 28 і 30, та "Веттштайн проти Швейцарії" (Wettstein v. Switzerland, заява № 33958/96, п. 42, ЄСПЛ 2000-XII). У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (див. рішення у справі "Пуллар проти Сполученого Королівства" Pullar v. the United Kingdom), рішення від 10 червня 1996 року, Reports 1996-III, с. 794, п. 38). Особиста безсторонність суду презумується, поки не надано доказів протилежного (див. згадане вище рішення у справі Веттштайна Wettstein), п. 43).

У своєму рішенні по справі "Фельдман проти України" Європейський суд з прав людини порушенням ст. 6 Конвенції визнав незабезпечення суддею достатніх гарантій для виключення будь-якого розумного сумніву з приводу його безсторонності (див. рішення у справі "Фельдман проти України", заяви N 76556/01 та 38779/04, рішення від 8 квітня 2010 року, п.97).

Обґрунтовуючи заяву про відвід судді, заявник зазначає те, що він звертався до слідчого судді з клопотанням про повернення матеріалів справи прокурору в кримінальному провадженні, у звязку з порушенням правил територіальної підсудності при зверненні із клопотанням про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , але слідчий суддя відмовив у задоволенні клопотання в судовому засіданні.

Слідчий суддя зазначає, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення (пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція).

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини наявність безсторонності відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями.

Згідно із суб`єктивним критерієм беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Стосовно об`єктивного критерію, то це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного (справа «Білуха проти України» від 09 листопада 2006 року, пункти 49, 50).

Суддя вважається безстороннім, поки не доведено зворотного.

Крім того, сумніви мають бути засновані на фактичних обставинах, а не на припущеннях про можливий розвиток подій.

Презумпція особистої неупередженості судді діє допоки не з`являться докази на користь протилежного.

Необхідно зазначити, що учасники справи не можуть використовувати інститут відводу суддів з метою схиляння суду до ухвалення бажаного для них процесуального рішення.

Необґрунтоване усунення судді від участі у розгляді певної справи є так само порушенням права на справедливий суд, як і незадоволення обґрунтованої заяви про відвід судді.

КПК України не передбачає права суду, який розглядає відвід перевіряти законність прийнятих рішень суддею, якому заявлено відвід, аналізувати порядок їх прийняття чи надавати оцінку доказам у кримінальному провадженні.

Слідчий суддя вважає, що передбачені п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України обставини, які б виключали участь слідчого судді ОСОБА_8 у розгляді клопотання слідчого про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 відсутні.

Слідчий суддя зазначає, що незгода з процесуальними діями судді, не є підставою для його відводу, оскільки вона не дає підстав стверджувати про упередженість судді, а є лише підставою для оскарження судового рішення в апеляційному порядку.

Слідчий суддя вважає, що зазначені в даному випадку мотиви заяви про відвід судді фактично свідчать про незгоду заявника з діями головуючого в судовому засіданні під час розгляду клопотання слідчого в рамках кримінального провадження.

Обставини, на які посилаються захисник ОСОБА_5 , як на підстави для відводу не містять обставин, передбачених статтями 75,76 цього Кодексу, які виключають участь слідчого судді ОСОБА_8 від участі в розгляді клопотання, а зводяться лише до незгоди захисника з процесуальним рішенням слідчого судді.

Посилання захисника на подачу ним скарги щодо дисциплінарного проступку слідчого суддю ОСОБА_8 до Вищої ради правосуддя не можуть бути підставою для відводу слідчого судді.

Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку, що подана заява про відвід є необгрунтованою та не підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 75, 80-81 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви захисника ОСОБА_5 в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 про відвід слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_8 - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1