Номер провадження 1-кс/205/1199/24
УХВАЛА

Іменем України

10 жовтня 2024 року м. Дніпро

Слідчий суддя Ленінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 захисника-адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпро клопотання слідчого СВ ВП №3 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області старший лейтенант поліції ОСОБА_6 , погодженого з прокурором Дніпровської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дніпропетровська, громадянина України, із середньою освітою, одруженого, маючого на утриманні двох малолітніх дітей - ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрованому та проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 , військовослужбовця військової служби за контрактом, в посаді кулеметника 1 спеціалізованої штурмової роти штурмового спеціалізованого батальйону (Шквал) військової частини НОМЕР_1 , у військовому званні «солдат», раніше судимого,

який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, у кримінальному провадженні № 0001344, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 08.10.2024,

ВСТАНОВИВ:

10.10.2024 року в провадження слідчого судді надійшло клопотання слідчого СВ ВП №3 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області старший лейтенант поліції ОСОБА_6 , погодженого з прокурором Дніпровської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, у кримінальному провадженні № 0001344, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 08.10.2024.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що ОСОБА_5 , будучи військовослужбовцем військової служби за контрактом та проходячи її в посаді кулеметника 1 спеціалізованої штурмової роти штурмового спеціалізованого батальйону (Шквал) військової частини НОМЕР_1 , раніше неодноразово судимим за вчинення корисливих злочинів проти власності, а також особою, відносно якої ухвалою Петрівського районного суду Кіровоградської області 11 червня 2024 року застосовано умовно-дострокове звільнення від відбування покарання для проходження військової служби за контрактом та встановлений адміністративний нагляд строком на 12 місяців, достовірно знаючи, що на всій території України у зв`язку із збройною агресією російської федерації проти України, на підставі Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, з 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року введено воєнний стан, який продовжено, а останній раз - Указом Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 23.07.2024 № 469/2024, затвердженим Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 23.07.2024 № 3891-ІХ, строк дії воєнного стану в Україні продовжено на 90 діб - з 05 години 30 хвилин 12 серпня 2024 року до 05 години 30 хвилин 10 листопада 2024 року, 08 жовтня 2024 року, в нічний час доби (більш точний час в ході проведення досудового розслідування встановити не надалося можливим), маючи прямий злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна (крадіжка), знаходячись біля приміщення, розташованого за адресою: АДРЕСА_2 , право користування яким належить раніше незнайомому потерпілому ОСОБА_9 , діючи умисно, протиправно, з корисливих спонукань, без дозволу власника, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, розуміючи, що вчиняє кримінальне правопорушення повторно, в умовах воєнного стану, будучи обізнаним про відсутність у вказаному домоволодінні власника та інших осіб, шляхом пошкодження (розрізу) брезентового тенту, яким облаштовано вказане приміщення, незаконно, діючи в умовах воєнного стану, проник до нього, вчинив тим самим незаконне проникнення до іншого приміщення, звідки здійснив викрадення чужого майна, а саме: страйкбольний привід виробництва «Daniel Defense» (репліка), моделі «М4А1 R III», 5,56 сіро-зеленого кольору, з написом «BLACK CREEK. GA U.S.A. M4 CARBINE CAL. MULTI» CYMA 23090302, балон сталевий високого тиску «Bonito Р300» об`ємом 6 літрів, жовтого кольору, страйкбольний привід виробництва «CYMA» (репліка) АКС-74 з написом «S/N: НОМЕР_2 CAL6mm BB», чорного кольору, балон сталевий високого тиску марки «SHARK» моделі «3000 PSI 48 ci», об`ємом 0,8 літрів, чорного кольору, камера відеоспостереження «IMOU» з написом «consumer camera, IPC S41FEP, 3.6mm, 12V, SN 9L0AC6FPCGBD129», у повній комплектації, камера відеоспостереження «PARTIZAN» з написом «AHD Camera Partizan CDM-223S-IR, version: FULL HD Metal SKU: 1406 1080p (2.0 Mp), f=2.8mm, DC 12V/400mA», у повній комплектації, що належить ОСОБА_9 , спричинив тим самим потерпілому майнову шкоду на загальну суму 43 969 гривень 96 копійок, після чого з викраденим майном з місця вчинення кримінального правопорушення зник, отримавши можливість розпоряджатися ним на власний розсуд.

08 жовтня 2024 року о 18 год. 25 хв. ОСОБА_5 підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України затримано.

09 жовтня 2024 року 17 год. 15 хв. ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України - таємне викрадення чужого майна (крадіжка), поєднана з проникненням в інше приміщення, вчинена повторно в умовах воєнного стану.

Обґрунтованість повідомленої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України підтверджується зібраними під час досудового розслідування належними та допустимими доказами, зокрема:

протоколом прийняття заяви від потерпілого ОСОБА_9 , його первісним та додатковим допитами;

протоколами огляду місця події за адресою: АДРЕСА_2 та за адресою: АДРЕСА_3 ;

протокол допиту свідка ОСОБА_10 та протоколом впізнання особи за його участю;

протокол огляду (відеозапису) за участю свідка ОСОБА_11

та іншими зібраними під час досудового розслідування доказами в їх сукупності.

Слідчий зазначає, що наявні ризики, передбачені п.п.1,3 5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме, що підозрюваний ОСОБА_5 може переховуватися від органу досудового розслідування та суду обґрунтовуючи ризик тим що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину за який, передбачено покарання у виді позбавлення волі строком від 5 років до 8 років, а також у зв`язку з тим, що останній являється особою, розуміючи тяжкість вчиненого ним злочину, що загрожує підозрюваному, у разі визнання його винним у вчиненні інкримінованого злочину, останній може переховуватись від органу досудового розслідування та суду з метою уникнення покарання, оцінивши негативні наслідки переховування як менш несприятливі, ніж обмеження, пов`язані з триманням під вартою як запобіжним заходом або відбуванням покарання. Таким чином, орган досудового розслідування приходить до висновку, що підозрюваний ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності. Також в клопотанні зазначено ризик незаконно впливати на потерпілого та свідків у цьому ж кримінальному провадженні, мотивуючи тим, що підозрюваний має мотив та можливість вплинути на свідків та потерпілого ОСОБА_9 , оскільки при ознайомлені з матеріалами досудового розслідування йому стануть відомі їх анкетні дані. Також слідчий в клопотанні зазначив ризик, що підозрюваний може вчиняти інші кримінальні правопорушення адже підозрюваному загрожує покарання до 8 років позбавлення волі, з метою ухилення від покарання у разі визнання його винним або від кримінального переслідування існує реальна можливість продовження останнім злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 клопотання підтримала, просила його задовольнити та обрати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, посилаючись на обставини зазначені у клопотанні.

В судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_5 не заперечував проти обрання відносно нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Захисник ОСОБА_4 в судовому засіданні не заперечував проти задоволення клопотання прокурора, проте просив застосувати мінімальний розмір застави.

Слідчий суддя, дослідивши клопотання про застосування запобіжного заходу та додані до нього матеріали, вислухавши доводи прокурора, заслухавши думку підозрюваного, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Виходячи із наявних та наданих слідчому судді доказів, слідчий суддя, доходить висновку, що докази у їх сукупності дають всі підстави стверджувати про обґрунтованість пред`явленої в межах даного кримінального провадження підозри ОСОБА_5 .

Слідчий суддя зазначає, що на вказаному етапі досудового розслідування він не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати саме суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів, визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу.

Слідчий суддя вважає причетність підозрюваного ОСОБА_5 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення достатньо вірогідною, що обумовлює законодавче передбачену можливість застосування до нього запобіжного заходу.

Як вбачається з матеріалів клопотання ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років, та яке, відповідно до ст. 12 КК України, належить до категорії тяжкого злочину.

Слідчий суддя приходить до висновку про доведеність ризиків переховування підозрюваного ОСОБА_5 від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за яке передбачено покарання виключно у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років, існує ризик, що підозрюваний ОСОБА_5 з метою ухилення від кримінальної відповідальності, розуміючи тяжкість та невідворотність покарання уразі визнання його винним, яке відповідно до діючого законодавства, пов`язане, із позбавленням волі може переховуватися від органів досудового розслідування та суду.

Разом з тим, слідчий суддя вважає необґрунтованим та недоведеним зазначений у клопотанні слідчого ризик вчиняти інші кримінальні правопорушення, так як слідчим в своєму клопотанні не наведено обставин, які б вказували на наявність зазначеного ризику.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин.

Вирішуючи питання про обрання запобіжного заходу, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи.

Відповідно до практики Європейського Суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є зокрема, ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій її переслідують та міжнародними контактами. Так, у рішенні по справі «W проти Швейцарії» від 26.01.1993 року ЄСПЛ вказав, що врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем ймовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилитись від слідства.

Зважаючи на те, що суд своїм рішенням повинен забезпечити високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, врахувавши всі обставини справи, суспільний інтерес, який, з урахуванням презумпції невинуватості, виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи, визначеного Конвенцією про захист прав людини та основоположних свобод, що відповідає правовим позиціям, викладеним в п. 35 рішення ЄСПЛ «Летельє проти Франції», суд приходить до висновку, що тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 є виправданим, оскільки застосування інших запобіжних заходів не буде достатнім для забезпечення його належної процесуальної поведінки і виконання завдань кримінального провадження.

Відповідно до ст.178 КПК України, при вирішенні питання про обрання або продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, слідчий суддя враховує у сукупності всі обставини, а саме вік обвинуваченого, стан його здоров`я, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, наявність судимостей у підозрюваного ОСОБА_5 .

Таким чином, у ході розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчим суддею встановлено обґрунтованість пред`явленої підозри у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, наявність вищевказаних ризиків та неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу, у зв`язку із чим вказане клопотання підлягає задоволенню.

Відповідно до ч.3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Отже, задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному розмір застави, який, відповідно до п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України, щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, становить від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При вирішенні питання про розмір застави вважає, що застава у розмірі 50 розмірів прожиткового мінімуму, що складає 151 400 гривень, здатна забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 107, 110, 177, 178, 182, 183, 202, 370-372 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ ВП №3 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області старший лейтенант поліції ОСОБА_6 , погодженого з прокурором Дніпровської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, у кримінальному провадженні № 0001344, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 08.10.2024. задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах гауптвахти ІНФОРМАЦІЯ_4 строком на 60 календарних днів, а саме до 08 грудня 2024 року включно.

Одночасно визначити заставу в розмірі 50 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто в сумі 151 400 гривень, яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок ТУ ДСА в Дніпропетровській області (рахунок: UA0017442; отримувач: ТУ ДСА України в Дніпропетровській області; банк отримувача: Державна казначейська служба України, м. Київ; код отримувача: 26239738).

У разі внесення застави покласти на ОСОБА_5 наступні обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора і суду за їх першою вимогою, не відлучатись із населеного пункту, де він проживає без дозволу слідчого, суду, повідомляти слідчому, прокурору, суду про зміну свого місця проживання.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави ОСОБА_5 вважається таким, що до нього застосовано запобіжний захід у виді застави.

У разі внесенні застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Повідомити ОСОБА_5 , що невиконання обов`язків, покладених на підозрюваного ухвалою слідчого судді є підставою для заміни вказаного запобіжного заходу на більш жорсткий.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1