Справа № 405/1254/24
провадження № 1-кс/405/3328/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25.11.2024 м. Кропивницький

Слідчий суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , з участю захисника підозрюваної ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 , старшого слідчого ВР ЗЗС СУ ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції клопотання захисника підозрюваної ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені 05.05.2023 до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0001264 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст.301 КК України, про скасування арешту майна, -

встановив:

21.11.2024 до Ленінського районного суду м. Кіровограда від захисника підозрюваної ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 надійшло клопотання про скасування арешту майна, на яке ухвалою слідчого судді від 25.04.2024 накладено арешт.

Мотивуючи клопотання про скасування арешту майна захисник зазначив, що 19.04.2024 слідчим у кримінальному провадженні проведено обшук за місцем проживання ОСОБА_3 , вказано перелік речей та документів, що були вилучені.

Ухвалою слідчого судді Ленінського районного суду м. Кіровограда від 25.04.2024 накладено арешт на речі, документи, гроші, які вилучені під час обшуку за місцем проживання ОСОБА_3 .

Станом на 21.11.2024 вилучено майно не повернуто власнику.

Захисник також звертає увагу на те, що 11.04.2024 у Верховній Раді України зареєстровано законопроект про часткову декриміналізацію ст. 301 КК України, через що, дії ОСОБА_3 не будуть підпадати під ознаки кримінального правопорушення.

Захисник вважає, що у кримінальному провадженні відсутні підстави для подальшого утримання вилученого у ОСОБА_3 майна під арештом.

В судовому засіданні захисник вказав про те, що у кримінальному провадженні ОСОБА_3 набула статусу підозрюваної, однак у Верховній Раді України зареєстровано законопроект про декриміналізацію цього злочину.

Слідчий заперечив відносно задоволення клопотання, мотивуючи це тим, що вилучені під час обшуку за місцем проживання ОСОБА_3 речі, документи, гроші є речовими доказами у кримінальному провадженні; ОСОБА_3 використовувала мобільний телефон для підтримання злочинної діяльності; банківські картки використовувались для переказу грошей, які отримані злочинним шляхом; гроші здобуті внаслідок вчинення злочину; вилучені речі інтимного характеру використовувались для вчинення злочину; у кримінальному провадженні ОСОБА_3 має статус підозрюваної.

Слідчий суддя, заслухавши доводи захисника, пояснення слідчого, дослідивши клопотання про скасування арешту майна та матеріали, якими воно обґрунтовується, матеріали кримінального провадження, дійшов наступних висновків.

У відповідності до пункту 7 ч. 2 ст. 131 КПК одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, збереження речових доказів (п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК).

Статтею 174 КПК України встановлено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Встановлено, що слідчим ВРЗЗС СУ ГУНП в Кіровоградській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені 05.05.2023 до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0001264 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.301, ч.1 ст.263 КК України.

Ухвалою слідчого судді Ленінського районного суду м. Кіровограда від 25.04.2024 накладено арешт на майно, яке 19.04.2024 було вилучено під час проведення обшуку в приміщенні домоволодіння АДРЕСА_1 , за місцем проживання ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Метою арешту слідчим суддею визначено п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України.

В клопотанні про скасування арешту майна захисником не наголошувалось на тому, що арешт на вилучені речі, документи, гроші, накладено необґрунтовано, а тому, слідчим суддею не досліджуються обставини обґрунтованості накладення на них арешту, а лише визначається необхідність подальшого утримання цих речей, документів, грошей під арештом.

Також встановлено, що у кримінальному провадженні ОСОБА_3 має статус підозрюваної.

Підставою для скасування арешту з вилученого майна захисником зазначено те, що у Верховній Раді України зареєстровано законопроект про часткову декриміналізацію за ст. 301 КК України.

Так, Законом України «Про Регламент Верховної Ради України» (далі по тексту Закон) визначено порядок подачі, реєстрації, експертизи такого законопроекту, включення його до порядку денного, самого розгляду законопроекту, як правило за процедурою трьох читань.

Сам по собі законопроект, на відміну від закону не тягне за собою настання жодних юридичних наслідків, оскільки це є пропозиція суб`єкта законодавчої ініціативи щодо необхідності внесення змін, скасування або прийняття нового закону.

Враховуючи зазначене, слідчий суддя вважає неспроможними ті підстави для скасування арешту майна, які зазначені захисником у клопотанні.

Згідно практики Європейського суду з прав людини «Суд знову наголошує на необхідності підтримання «справедливої рівноваги» між загальним інтересом суспільства та захистом основних прав конкретної особи. Необхідну рівновагу не буде забезпечено, якщо відповідна особа несе «особистий і надмірний тягар» (див. рішення у справі «Брумареску проти Румунії» (Brumarescu v. Romania), § 78)».

Наведені вище обставини свідчать, що потреба у застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна з забороною користування та розпорядження вилученим майном, не відпала, а тому, слідчий суддя дійшов до висновку про необґрунтованість клопотання про скасування арешту майна та відсутність підстав для його задоволення.

Керуючись ст.ст. 174, 369-372 КПК України,

постановив:

У задоволенні клопотання захисника підозрюваної ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені 05.05.2023 до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0001264 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 301 КК України, про скасування арешту майна відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_6