Справа № 461/7556/24
Провадження № 1-кс/461/5571/24
13.09.2024 року слідча суддя Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання старшого слідчого ВРЗСТ СУ ГУ Національної поліції у Львівській області капітана поліції ОСОБА_3 , погодженого з прокурором Львівської обласної прокуратури ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту щодо:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Давидів Пустомитівського району Львівської області, громадянина України, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , та проживає за адресою: АДРЕСА_2 ,
у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, -
Слідчий звернувся до суду зі вказаним клопотання, яке мотивує тим, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, передбаченого ч.2 ст.286 КК України, санкція статті якого передбачає безальтернативне покарання у виді позбавлення волі на термін від 3 до 8 років, вагомість та обґрунтованість наявних доказів про вчинення ним кримінального правопорушення, є підстави вважати про наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 3 ст. 177 КПК України. З метою забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_5 покладених на нього процесуальних обов`язків як підозрюваного, щодо нього необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту на строк два місяці.
Слідчий та прокурор у судове засідання не з`явились, проте подали до суду заяву про слухання клопотання без їх участі та просили таке задовольнити.
Підозрюваний у судове засідання не з`явився, проте подав до суду заяву про слухання клопотання без його участі. Проти задоволення клопотання не заперечує.
Згідно зі ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів кримінального провадження, не здійснювалось, у зв`язку з неприбуттям у судове засідання осіб, які беруть участь у судовому провадженні.
Дослідивши матеріали поданого клопотання, врахувавши думку учасників судового провадження, слідча суддя дійшла до такого висновку.
Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжних заходів у кримінальному провадженні є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим, покладених на нього процесуальних обов`язків. Застосування таких заходів, пов`язане з необхідністю запобігання ризикам, передбаченим ст.177 КПК України, перелік яких є вичерпним.
Згідно зі ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.
При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності питань, зазначених у ст. 177 КПК України, слідчий суддя, суд, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, які зазначені у ст. 178 КПК України.
Відповідно до ст.181 КПК України домашній арешт полягає у забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.
Згідно з вимогами ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язані встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує, хоча б один з ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Досудовим розслідуванням встановлено, що водій ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , приблизно о 08 годині 50 хвилин, керуючи автомобілем марки «VOLKSWAGEN CC» реєстраційний номер НОМЕР_1 та рухаючись ним у крайній лівій смузі вул. Наукова поблизу буд. №2 в напрямку вул. Стрийська у м. Львові порушив вимоги Розділу 1 п.1.5; 1.10 (в частині значення терміну «пішохідний перехід»); Розділу 2 п.2.3 (б, д); Розділу 18 п.п. 18.1 Правил дорожнього руху, які виразились в тому, що він під час керування транспортним засобом не був уважним, не стежив за дорожньою обстановкою, відповідно не реагував на її зміну, своїми діями створив загрозу безпеці дорожнього руху, під час наближення до нерегульованого пішохідного переходу не зменшив швидкість та не зупинився, щоб дати дорогу пішоходу ОСОБА_6 , яка розпочала переходити проїзну частину дороги з права на ліво відносно руху транспортного засобу по нерегульованому пішохідному переході, в результаті чого відбувся наїзд автомобілем марки «VOLKSWAGEN CC» реєстраційний номер НОМЕР_1 під керуванням водія ОСОБА_5 на пішохода ОСОБА_6 .
Внаслідок порушення водієм ОСОБА_5 Правил дорожнього руху, потерпіла ОСОБА_6 отримала поєднану травму тіла, зокрема: ЧМТ, забій головного мозку по типу дифузного аксонального пошкодження, множинні забої-осаднення м?яких тканин обличчя та волосистої частини голови, ЗТХ, компресійно-уламковий перелом тіла L1 без стенозу хребетного каналу, перелом поперечного відростка L5 зліва, закритий уламковий перелом акроміального кінця лівої ключиці зі зміщенням фрагментів, закритий уламковий перелом ручки грудини, закритий багатоуламковий перелом латеральної маси крижової кістки зліва з переходом на тіло S1 зі зміщенням фрагментів, закритий уламковий перелом сідничної кістки справа зі зміщенням фрагментів, закритий перелом верхньої гілки правої лонної кістки зі зміщенням фрагментів, закритий уламковий перелом верхньої гілки лівої лонної кістки зі зміщенням фрагментів, розходження лонної симфізу, пресакральна гематома зліва, закритий уламковий перелом середньої третини діафіза лівої стегнової кістки зі зміщенням фрагментів, закритий уламковий перелом середньої третини діафіза правої великогомілкової кістки зі зміщенням фрагментів, закритий компресійно-уламковий перелом тіла L1. Дана поєднана травма тіла відноситься до тяжких тілесних ушкоджень за критерієм небезпеки для життя в момент спричинення.
Обґрунтована підозра ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286 КК України, підтверджується протоколом огляду місця дорожньо-транспортної пригоди та схемою до нього, відеозаписами настання ДТП, показами свідка ОСОБА_7 та іншими матеріалами кримінального провадження.
ОСОБА_5 , обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який законом передбачено безальтернативне покарання у виді позбавлення волі на строк від 3 до 8 років, з позбавленням права керувати транспортними засобами на строк до трьох років.
Беручи до уваги те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, передбаченого ч.2 ст.286 КК України, санкція статті якого передбачає безальтернативне покарання у виді позбавлення волі на термін від 3 до 8 років, вагомість та обґрунтованість наявних доказів про вчинення ним кримінального правопорушення, є підстави вважати про наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 3 ст. 177 КПК України, зокрема:
1) ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України переховування підозрюваного ОСОБА_5 від органу досудового розслідування та/або суду.
Цей ризик підтверджується тим, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за вчинення якого передбачено безальтернативне покарання у виді позбавлення волі на термін від 3 до 8 років , що вже само по собі може бути підставою та мотивом підозрюваного до втечі.
2) ризик, передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України незаконно впливати на потерпілого, свідків, експертів у цьому ж кримінальному провадженні шляхом їх переконання, залякування чи схиляння їх до зміни, наданих ними показань, узгодження своїх показань з показаннями вказаних осіб.
Про неможливість запобігти такому ризику свідчить той факт, що з урахуванням принципу безпосередності дослідження показань, речей і документів (ст. 23 КПК України) такі ще судом не допитані та надані ними під час досудового розслідування показання не можуть лягти в основу обвинувального вироку відносно нього.
Крім цього, слідча суддя зазначає, що на цьому етапі провадження суддя не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язана на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього обмежувального заходу.
Якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», наведеного у п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Фактів і інформації, які переконливо свідчать про причетність ОСОБА_5 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення, у клопотанні та доданих до нього матеріалах є достатньо для висновку про обґрунтованість повідомленої підозри.
Враховуючи у сукупності зазначені обставини, вважаю за доцільне застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту, поклавши на нього обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.
Керуючись ст.ст. 176-178, 181, 184, 194, 309, 369-372 КПК України, слідча суддя -
Клопотання задовольнити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 та проживає за адресою: АДРЕСА_2 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, строком на 2 місяці, тобто до 13 листопада 2024 року включно, із покладенням на нього наступних обов`язків:
- не залишати місце свого постійного проживання, а саме АДРЕСА_2 , з 23:00 год. по 05:00 год.;
- прибувати до слідчого, прокурора чи суду із встановленою періодичністю;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання чи місця роботи;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти діб з дня її проголошення, а особою, яка перебуває під вартою протягом п`яти днів з моменту вручення їй копії судового рішення.

Слідча суддя ОСОБА_8