ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/2303/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"12" серпня 2024 р. Дарницький районний суд міста Києва у складі головуючого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , подане у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 10 травня 2023 року за № 0001708, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 301, частиною першою статті 190 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, уродженця м. Києва, освіта вища, зареєстрованого як фізична особа-підприємець, неодруженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого частиною третьою статті 301 КК України,

В С Т А Н О В И В:

08 серпня 2024 року до Дарницького районного суду міста Києва надійшло клопотання слідчого слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , подане у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 10 травня 2023 року за № 0001708, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 301, частиною першою статті 190 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 .

Відповідно до протоколу автоматичного визначення слідчого судді від 08 серпня 2024 року матеріали клопотання передано судді ОСОБА_1 .

В обґрунтування клопотання слідчий вказує, що у провадженні слідчого відділу Дарницького УП ГУНП у м. Києві знаходяться матеріали досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0001708 від 10 травня 2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 301, частиною першою статті 190 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_5 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , а також ряд невстановлених досудовим розслідуванням осіб чоловічої та жіночної статі, у невстановлений досудовим розслідуванням день та час перебували у невстановленому досудовим розслідуванням місці та в цей час, в порушення суспільної моралі, тобто системи етичних норм, правил поведінки, що склалися у суспільстві на основі традиційних духовних і культурних цінностей, всупереч Закону України «Про захист суспільної моралі» від 20 листопада 2003 року, вступили в злочинну змову, з метою реалізації протиправного умислу, направленого на незаконне виготовлення та збут фото/- відеоматеріалів порнографічного характеру за грошову винагороду з метою власного збагачення.

Після цього, ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_5 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , а також ряд невстановлених досудовим розслідуванням осіб, реалізуючи свій протиправний умисел, домовилися з невстановленими особами жіночої статі, щодо виготовлення ними фото/-відеоматеріалі порнографічного характеру та отримавши їх, продовжили зберігати вказані фото/-відеоматеріали порнографічного характеру з метою подальшого збуту.

Так, 12 січня 2024 року у невстановлений досудовим розслідуванням час за адресою: АДРЕСА_3 (в літ. А) невстановлена досудовим розслідуванням особа, за попередньою змовою з ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_5 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та іншими невстановленим досудовим розслідуванням особами, вирішила збути фото/-відеоматеріали порнографічного характеру за грошову винагороду з метою власного збагачення.

Реалізуючи свій протиправний умисел, невстановлена досудовим розслідуванням особа, використовуючи аккаунт ІНФОРМАЦІЯ_2 , в ході листування з ОСОБА_11 на веб-ресурсі « ІНФОРМАЦІЯ_3 » домовилася щодо продажу матеріалів порнографічного характеру за грошову винагороду.

Надалі, невстановлена досудовим розслідуванням особа, маючи доступ до матеріалів порнографічного характеру, виготовлених невстановленою досудовим розслідуванням особою жіночої статі, в ході листування зі ОСОБА_11 , за попередньою змовою з ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_5 , ОСОБА_12 , ОСОБА_10 та іншими невстановленим досудовим розслідуванням особами, збула останньому З відеофайли та 8 фотозображень, що відносяться до порнографії, за грошову винагороду.

Крім того, 18 березня 2024 року у невстановлений досудовим розслідуванням час за адресою: АДРЕСА_3 (в літ. А) невстановлена досудовим розслідуванням особа, за попередньою змовою з ОСОБА_13 , ОСОБА_8 , ОСОБА_5 , ОСОБА_12 , ОСОБА_10 та іншими невстановленим досудовим розслідуванням особами, вирішила збути фото/-відеоматеріали порнографічного характеру за грошову винагороду з метою власного збагачення.

Реалізуючи свій протиправний умисел, невстановлена досудовим розслідуванням особа, використовуючи аккаунт ІНФОРМАЦІЯ_2 , в ході листування з ОСОБА_11 на веб-ресурсі « ІНФОРМАЦІЯ_3 » домовилася щодо продажу матеріалів порнографічного характеру за грошову винагороду.

Надалі, невстановлена досудовим розслідуванням особа, маючи доступ до матеріалів порнографічного характеру, виготовлених невстановленою досудовим розслідуванням особою жіночої статі, в ході листування зі ОСОБА_11 , за попередньою змовою з ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_5 , ОСОБА_12 , ОСОБА_10 та іншими невстановленим досудовим розслідуванням особами, використовуючи аккаунт ОСОБА_14 у мессенджері «Telegram», в ході спілкування з ОСОБА_11 збула останньому 7 відеофайлів, що відносяться до порнографії, за грошову винагороду.

Крім того, 16 квітня 2024 року у невстановлений досудовим розслідуванням час за адресою: АДРЕСА_3 (в літ. А) ОСОБА_9 , за попередньою змовою з ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_5 , ОСОБА_10 та іншими невстановленим досудовим розслідуванням особами, вирішив збути фото/-відеоматеріали порнографічного характеру за грошову винагороду з метою власного збагачення.

Реалізуючи свій протиправний умисел, ОСОБА_9 , використовуючи аккаунт ОСОБА_15 , в ході листування з ОСОБА_16 на веб-ресурсі « ІНФОРМАЦІЯ_3 » домовився щодо продажу матеріалів порнографічного характеру за грошову винагороду.

Надалі, ОСОБА_9 маючи доступ до матеріалів порнографічного характеру, риготовлених невстановленою досудовим розслідуванням особою жіночої статі, використовуючи аккаунт ОСОБА_17 у мессенджері «Telegram», в ході спілкування з ОСОБА_16 збув останньому 2 відеофайли та 8 фотозображень, що відносяться до порнографії, за грошову винагороду.

Крім того, у невстановлений досудовим розслідуванням час за адресою: АДРЕСА_3 ) невстановлена досудовим розслідуванням особа, за попередньою змовою з ОСОБА_13 , ОСОБА_8 , ОСОБА_5 , ОСОБА_12 , ОСОБА_10 та іншими невстановленим досудовим розслідуванням особами, вирішила збути фото/-відеоматеріали порнографічного характеру за грошову винагороду з метою власного збагачення.

Реалізуючи свій протиправний умисел, невстановлена досудовим розслідуванням особа, використовуючи аккаунт ІНФОРМАЦІЯ_4 , в ході листування з ОСОБА_16 на веб-ресурсі « ІНФОРМАЦІЯ_3 » домовилася щодо продажу матеріалів порнографічного характеру за грошову винагороду.

Надалі, невстановлена досудовим розслідуванням особа, маючи доступ до матеріалів порнографічного характеру, виготовлених невстановленою досудовим розслідуванням особою жіночої статі, використовуючи аккаунт ОСОБА_18 у мессенджері «Telegram», в ході спілкування з ОСОБА_16 збула останньому 5 відеофайлів, що відносяться до порнографії, за грошову винагороду.

Таким чином, ОСОБА_5 , підозрюється у виготовленні, зберіганні з метою збуту, збуті зображень та відеопродукції порнографічного характеру, вчиненому за попередньою змовою групою осіб, тобто у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених частиною третьою статті 301 КК України.

Враховуючи вище перелічені докази у органу досудового розслідування є підстави обґрунтовано підозрювати ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частиною третьою статті 301 КК України, який відповідно до ст. 12 КК України віднесено до тяжких злочинів, санкція яких передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 3 до 7 років.

Слідчий у клопотанні зазначає, що існують ризики, передбачені статтею 177 КПК України, які вказують на те, що підозрюваний може:

-переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, тим самим намагатися уникнути кримінальної відповідальності, шляхом зміни місця проживання, неявки на виклики слідчого та суду;

-вчиняти нові злочини, оскільки підозрюваний на даний час не працевлаштований, не має постійного джерела доходів, єдиним способом заробітку підозрюваного був збут матеріалів порнографічного характеру, за який останнього було притягнуто до кримінальної відповідальності;

-знищити або спотворити речі/документи, що можуть мати значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

-незаконно впливати на потерпілих, свідків, інших підозрюваних у ньому кримінальному провадженні.

Вказаним ризикам може запобігти тільки запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, а інші, менш суворі запобіжні заходи не забезпечать належної процесуальної поведінки підозрюваного.

Судове засідання призначене на 09 серпня 2024 року було відкладено у зв`язку із неявкою підозрюваного. Адвокатом було повідомлено, що перед засіданням йому стало відомо, що ОСОБА_5 потрапив до лікарні у зв`язку із погіршенням стану здоров`я. Судове засідання було відкладено на 12 серпня 2024 року на 12:00 год.

У судовому засіданні 12 серпня 2024 року прокурор підтримав клопотання та доводи, що його обґрунтовують, просив суд клопотання задовольнити, посилаючись на доводи вказані у ньому, враховуючи наявність обґрунтованої підозри та ризиків, передбачених положеннями статті 177 КПК України. Зазначив, що якщо суд допустить можливість визначити підозрюваному запобіжний захід у виді застави, то прокурор наполягає на визначенні застави у розмірі 300 прожиткових мінімумів, оскільки на сьогоднішній день розмір визначений законодавцем є незначним у порівнянні із економічною ситуацією та фактичним доходом підозрюваного. Прокурор зазначив, що з протоколів негласних слідчих розшукових дій було встановлено, що особи, якими було вчинено злочин, в тому числі ОСОБА_5 , усвідомлювали протиправність їхніх діянь, оскільки неодноразово обговорювали алгоритм дій (ненадання доступу до мобільних телефонів, компю`терів, тощо) у випадку затримання їх органами поліції, зокрема наголошували на тому у відповідності до положень статті 63 Конституції України вони можуть не давати жодних свідчень щодо вчинених ними дій.

В обґрунтування ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, для запобігання яких до підозрюваного необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, прокурор посилається на те, що ризиком того, що підозрюваний може переховуватись від органу досудового слідства та/або суду є те, що він, усвідомлюючи міру покарання за вчинене ним кримінальне правопорушення, зокрема позбавлення волі від 3 до 7 років, може навмисно ухилятись від явки до органу досудового слідства та суду, тобто переховуватись з метою уникнення кримінальної відповідальності.

Захисник ОСОБА_4 у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання зазначив, що воно є необґрунтованим, як і ризики, про які зазначено у клопотанні. Оскільки підозрюваний у судове засідання прибув. Переховуватися від органів досудового розслідування намірів не має. Адвокат просив суд долучити до матеріалів справи докази поважності неявки підозрюваного у минуле судове засідання, також просив суд долучити до матеріалів клопотання копію подяки, висловлену ОСОБА_5 від командира військової частини НОМЕР_1 за надану допомогу. Адвокат зазначив, що ОСОБА_5 має постійне місце проживання у м. Києві, має тісні соціальні зв`язки, є фізичною особою-підприємцем та здійснює прибуткову підприємницьку діяльність. Поміж іншим адвокат зазначив, що наразі на законодавчому рівні піднімається питання щодо узаконення дій (розповсюдження порнографії), які інкримінують ОСОБА_5 . Просив застосувати до підозрюваного особисте зобов`язання.

Підозрюваний у судовому засіданні підтримав думку свого захисника, зазначив, що не збирається переховуватись, вказав, що при здійсненні обшуку у його помешканні він добровільно надав працівникам поліції доступ до житла та своїх особистих речей. Не вважає, що він вчинив якість дії, за які до нього потрібно застосовувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою та він не заслуговує на те, щоб сидіти в СІЗО з вбивцями та гвалтівниками.

Вислухавши прокурора, підозрюваного та його захисника, дослідивши надані до клопотання матеріали кримінального провадження, суд дійшов наступних висновків.

У судовому засіданні встановлено, що слідчим відділом Дарницького УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001708 від 10 травня 2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 301, частиною першою статті 190 КК України

06 серпня 2024 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , було повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 301 КК України.

В якості підтвердження обґрунтованості підозри органом досудового розслідування до матеріалів клопотання надано наступні докази: протоколи допитів свідків, яким відомі обставини вчинення кримінальних правопорушень; протоколи негласних слідчих (розшукових) дій, в тому числі контролю за вчиненням злочину відносно осіб, що перевірялися на причетність до вчинення кримінального правопорушення; висновки мистецтвознавчих експертиз, відповідно до яких надані на дослідження фото/-відеоматеріали відносяться до порнографії; інші матеріали кримінального провадження в їх сукупності.

Відповідно до частини другої статті 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.

Слідчий суддя враховує, що поняття обґрунтована підозра не визначене у національному законодавстві, але, зважаючи на вимоги, закріплені у статті 9 КПК України, а також статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суд враховує позиції Європейського суду з прав людини викладені в його рішеннях.

Так, у пункті 32 справи «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» (Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom, Series А, № 182) від 30 серпня 1990 року зазначено, що обґрунтована підозра це коли існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

На думку суду, обґрунтованість підозри повинна бути визначена враховуючи положення статті 94 КПК України, а саме, що слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Дослідивши у судовому засіданні надані органом досудового розслідування докази, слідчий суддя дійшов висновку про те, що вони є такими, що обґрунтовують підозру ОСОБА_5 в інкримінованому злочині, так як надані слідчим докази свідчать про те, що підозрюваний міг вчинити інкриміновані дії при зазначених у клопотанні обставинах.

Отже, слідчий суддя вважає, що має місце наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчинені злочину, передбаченого частиною третьою статті 301 КК України. При цьому, злочин, передбачений частиною третьою статті 301 КК України відповідно до статті 12 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до семи років.

Слід враховувати, що на даній стадії кримінального провадження слідчий суддя не вирішує питання наявності в діянні особи складу кримінального правопорушення та винуватості особи у вчиненні такого правопорушення, які вирішуються судом при ухваленні вироку, відповідно до вимог частини першої статті 368 КПК України, а лише встановлює наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, що може слугувати підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження, на підставі поданих стороною обвинувачення до клопотання матеріалів.

При цьому правильність кваліфікації дій підозрюваної особи, так само як і наявність чи відсутність в її діях складу злочину вирішуються виключно вироком суду та не підлягають вирішенню на досудовому провадженні.

З огляду на те, що кримінальне провадження перебуває на стадії досудового розслідування, слідчий суддя лише на підставі розумної та об`єктивної оцінки отриманих доказів визначає чи виправдовують вони в своїй сукупності факт проведення досудового розслідування та чи дозволяють встановити причетність особи до вчинення кримінального правопорушення, яка є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходу забезпечення кримінального провадження.

Відповідно до частини першої статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Відповідно до частини першої статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно із частиною другою статті 177 КПК України окрім обґрунтованої підозри підставою застосування запобіжного заходу є також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Як вбачається з клопотання, відповідно до вимог пункту 4 частини першої статті 184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 2, 3 частини першої статті 177 КПК України, які обґрунтовують наявність підстав для застосування ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а саме переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, впливати на свідків, потерпілих, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

Слідчий суддя звертає увагу на те, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину. Водночас, виключно тяжкість вчиненого особою кримінального правопорушення, не є безумовною підставою для застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Досліджуючи матеріали клопотання, надані докази, пояснення прокурора, беручи до уваги пояснення підозрюваного в судовому засіданні, а також особистість ОСОБА_5 , його роль у вчиненні кримінальних правопорушень, його відношення до вчиненого, відсутність міцних соціальних зв`язків, слідчий суддя погоджується з тим, що на даний час наявні ризики того, що підозрюваний може переховуватися від органу досудового розслідування та суду. Він повністю усвідомлював свої дії та те, що вони є незаконними. Крім того, санкція злочину, у вчинені якого підозрюється ОСОБА_5 передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 7. Зазначена обставина сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. Це твердження узгоджується із позицією Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії», в якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.

Варто зазначити, що у рішенні ЄСПЛ по справі «Бессієв проти Молдови» суд вказав, що ризик втечі має оцінюватися судом у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню. Серйозність же покарання є релевантною обставиною в оцінці ризику того, що підозрюваний може втекти.

Поруч з тим, слідчий суддя враховує, що на даний час до обставин, які підвищують ступінь встановлених ризиків, належить військова агресія Російської Федерації проти України, яка суттєво обмежує можливості виконання органами влади своїх повноважень на певних територіях.

Слідчий суддя враховує той факт, що діючий на території України режим обмеження виїзду за кордон військовозобов`язаних чоловіків жодним чином не свідчить про відсутність вказаного ризику, оскільки стосується обмеження виїзду за кордон у законний спосіб та не виключає можливості здійснення спроб перетнути кордон незаконно, з огляду на те, що наразі частина державного кордону України не контролюється, а тому такий спосіб не може виключатися, як неможливий.

Також на думку слідчого судді обґрунтованим є ризик впливу на свідків, інших підорзрюваних, усвідомлюючи міру покарання, яка може бути до нього застосовано за вироком суду, може вчинити дії, які призведуть до зміни свідками/іншими підозрюваними їх показань.

До того ж, слід враховувати визначену КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).

За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від вказаних осіб та дослідження їх судом.

Також слідчий суддя вважає доведеним ризик можливості знищення чи переховування речей і документів, що мають значення для кримінального провадження, враховуючи спосіб вчинення кримінального правопорушення, в якому підозрюється ОСОБА_5

Варто додати, що ризики, передбачені частиною першою статті 177 КПК України слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій.

Тобто кримінальний процесуальний закон не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково здійснить відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснення у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Поряд з цим, слідчий суддя вважає недовденим ризик вчинити нове кримінальне правопорушення, з огляду на відсутність його належного обгрунтування.

Згідно із частиною першою статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Наведені, на думку слідчого судді, обставини свідчать, що прокурор довів обставини, передбачені пунктом 1 частиною першою статті 194 КПК України, а саме наявність обґрунтованої підозри у вчиненні інкримінованого злочину, як і обставини, передбачені пунктами 2, 3 тобто існування ризиків та наявність достатніх підстав для застосування запобіжного заходу як - тримання під вартою (пункти 1, 2, 3 частини першої статті 177 КПК України), який є винятковим запобіжним заходом, і що інший більш м`який запобіжний захід не буде достатнім для запобіганню встановлених у судовому засіданні ризиків.

Встановлені у судовому засіданні обставини свідчать про те, що застосування до підозрюваного лише такого виняткового запобіжного заходу як тримання під вартою є, наразі, необхідним для запобігання встановленим у судовому засіданні ризикам, як встановлено і неможливість застосування іншого, більш м`якого, запобіжного заходу. А отже, стосовно підозрюваного підлягає застосуванню запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Під час судового засідання не встановлено обставин можливості застосування до підозрюваного такого запобіжного заходу як домашній арешт, оскільки враховуючи особистість підозрюваного, кримінальне правопорушення, в якому він підозрюється, спосіб його вчинення, такий запобіжний захід на цей час не буде дієвим.

Отже, клопотання слідчого, поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 10 травня 2023 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001708, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 301, частиною першою статті 190 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 на шістдесят днів - підлягає задоволенню.

Слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України (частини третя статті 183 КПК України).

Розмір застави визначається слідчим суддею з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та встановлених ризиків, передбачених статтею 177 КПК України. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього (частина четверта статті 182 КПК України).

Відповідно до пункту 2 частини п`ятої статті 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину, визначається у межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи зазначене, з огляду на майновий стан підозрюваного, враховуючи позицію прокурора та адвоката, зважаючи на те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, враховуючи те, що розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, покладених на нього обов`язків, зважаючи на приписи пункту 2 частини п`ятої статті 182 КПК України, слідчий суддя визначає підозрюваному заставу у розмірі 50 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Слідчий суддя бере до уваги надані захисником у судовому засіданні та зазначені вище дані про особу підозрюваного, але зваживши на усі обставини справи, вважає на цьому етапі досудового розслідування ці дані є такими, що не переважують встановлені у судовому засіданні ризики того, що підозрюваний може ухилитись від виконання покладених на нього процесуальних обов`язків.

Підстави, які унеможливлюють перебування підозрюваного ОСОБА_5 в умовах ізоляції за станом здоров`я, слідчим суддею не встановлено.

При цьому, слідчим суддею також перевірено, що підозрюваному ОСОБА_5 06 серпня 2024 року було відповідно до вимог статей 276-278 КПК України повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого частиною третьою статті 301 КК України, що свідчить про відсутність порушень прав підозрюваного.

Керуючись ст. 7, 110, 131, 132, 176-178, 183, 186, 193-197, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

клопотання слідчого - задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 56 днів, тобто до 6 жовтня 2024 року.

Визначити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 заставу у розмірі 50 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 151400 грн.

В разі внесення застави застоводавцем (підозрюваним, або іншою фізичною чи юридичною особою) негайно звільнити ОСОБА_5 з-під варти та покласти на нього наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора або суду;

- не відлучатись із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- утриматись від спілкування іншими підозрюваними у цьому кримінальному провадженні, окрім участі у процесуальних діях у присутності слідчого, прокурора, слідчого судді, суду.

Термін обов`язків, покладених слідчим суддею, у разі внесення застави, визначити до 6 жовтня 2024 року включно.

Роз`яснити підозрюваному наслідки невиконання вказаних обов`язків, а саме: у разі, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, без поважних причин, не повідомить про причину своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення до Київського апеляційного суду. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Повний текст ухвали суду проголошено 19 серпня 2024 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1