Кропивницький апеляційний суд
№ провадження 11-сс/4809/408/24 Головуючий у суді І-ї інстанції ОСОБА_1
Доповідач в колегії апеляційного суду ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15.08.2024 року. Колегія суддів судової палати у кримінальних справах Кропивницького апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_2 ,

суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

розглянувши в порядку письмового провадження у м. Кропивницькому Кіровоградської області, апеляційну скаргу ОСОБА_5 , на ухвалу слідчого судді Ленінського районного суду м. Кіровограда від 30 липня 2024 року, -

ВСТАНОВИЛА:

Ухвалою слідчого судді Ленінського районного суду м. Кіровограда від 30 липня 2024 року, відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_5 на бездіяльність прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі ЄРДР), після отримання заяви про кримінальне правопорушення.

Рішення слідчого судді мотивовано тим, що до Ленінського районного суду м. Кіровограда від ОСОБА_5 надійшла скарга на бездіяльність прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви про кримінальне правопорушення у якій зазначила, що 18.07.2024 за вх.№24800-24 вона звернулась до керівника Кіровоградської обласної прокуратури з заявою про кримінальне правопорушення, яке вчинене колишнім головним лікарем Кіровоградської обласної психіатричної лікарні, а нині виконуючого обов`язки начальника Кропивницької філії судових експертиз ДУ інституту судової психіатрії МОЗ України ОСОБА_6 , а саме: їй відомо з мережі Інтернет, що ОСОБА_6 під час перебування на посаді головного лікаря Кіровоградської обласної психіатричної лікарні вчиняв корупційні злочини шляхом «продажу» психіатричних діагнозів, тобто стверджує, що ОСОБА_6 перебуваючи на вказаній посаді отримував неправомірну вигоду за вчинення дій, які входили в його повноваження.

Відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР згідно заяви ОСОБА_5 від 18.07.2024, не внесені.

Проаналізувавши заяву ОСОБА_5 від 18.07.2024 за вх.№24800-24, з`ясувавши обставини та надавши оцінку доказам, слідчий суддя дійшов висновку, що за своїм змістом заява ОСОБА_5 не є повідомленням про злочин, оскільки, у заяві остання стверджує, що ОСОБА_6 отримував і буде отримувати неправомірну вигоду за вчинення дій, які входять до його повноважень, однак, доказів цього не надано, більше того, про це, як зазначила ОСОБА_5 в скарзі, вона дізналась з мережі Інтернет.

Не погоджуючись із рішенням слідчого судді, ОСОБА_5 подала апеляційну скаргу у якій просить скасувати ухвалу слідчого судді Ленінського районного суду м. Кіровограда від 30 липня 2024 року, як незаконну.

Скаржниця апеляційну скаргу не обґрунтувала, оскільки не отримала повного тексту рішення суду першої інстанції.

Сторони кримінального провадження у судове засідання не з`явилися, про час, дату і місце апеляційного розгляду, повідомленні належним чином.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України, у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Відповідно до вимог ст. 7 КПК України, зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться: доступ до правосуддя та обов`язковість судових рішень; змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості; безпосередність дослідження показань, речей і документів; диспозитивність; гласність і відкритість судового провадження та його повне фіксування технічними засобами; розумність строків.

Згідно із ч. ч. 1, 2 ст. 22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Частиною 1 статті 26 КПК України, визначено, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені цим Кодексом строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень, відповідно до вимог ч. 1 ст. 28 КПК України,

Статтею 55 Конституції України, регламентовано, що кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

ОСОБА_5 є ініціатором апеляційного розгляду, про дату, час та місце судового розгляду повідомлена належним чином, проте у судове засідання не з`являлася.

Отже, колегія суддів вважає, що скаржниця насамперед мала активно, не зловживаючи, використовувати власні процесуальні права та процесуальні обов`язки.

При цьому, визначальними процесуальними обов`язками скаржника є забезпечення представництва власних інтересів при розгляді судової справи.

Попри те, що конституційне право на суд є правом, його реалізація покладає на учасників справи певні обов`язки.

Практика Європейського суду з прав людини визначає, що сторона, яка задіяна у ході судового розгляду справи, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки. Як зазначено у рішенні цього суду у справі «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року, сторони мають вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Юніон Аліментарія Сандерс С. А. проти Іспанії» від 07 липня 1989 року).

Враховуючи викладене, колегія суддів, з урахуванням вимог ч. 1 ст. 406 КПК України, ухвалює рішення за результатами письмового провадження.

Заслухавши доповідь судді, перевіривши матеріали кримінального провадження та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає, виходячи з наступного.

Так, 19.07.2024 до Ленінського районного суду м. Кіровограда від ОСОБА_5 надійшла скарга на бездіяльність прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви про кримінальне правопорушення.

Із змісту скарги вбачається, що 18.07.2024 за вх.№24800-24 ОСОБА_5 звернулася до керівника Кіровоградської обласної прокуратури з заявою про кримінальне правопорушення, яке вчинене колишнім головним лікарем Кіровоградської обласної психіатричної лікарні, а нині виконуючого обов`язки начальника Кропивницької філії судових експертиз ДУ інституту судової психіатрії МОЗ України ОСОБА_6 , а саме: їй відомо з мережі Інтернет, що ОСОБА_6 під час перебування на посаді головного лікаря Кіровоградської обласної психіатричної лікарні вчиняв корупційні злочини шляхом «продажу» психіатричних діагнозів, стверджує, що ОСОБА_6 перебуваючи на вказаній посаді отримував неправомірну вигоду за вчинення дій, які входили до його повноважень.

Проте, відомості до ЄРДР, згідно заяви про кримінальне правопорушення 18.07.2024 за вх.№24800-24 не внесені.

Ухвалою слідчого судді Ленінського районного суду м. Кіровограда від 30 липня 2024 року, відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_5 на бездіяльність прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, після отримання заяви про кримінальне правопорушення.

Колегія суддів погоджуються з таким рішенням слідчого судді, враховуючи наступне.

Відповідно до матеріалів кримінального провадження, скарга ОСОБА_5 згідно із п. 3.7 Інструкції про порядок приймання, реєстрації та розгляду в органах прокуратури України заяв, повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення, яка затверджена наказом Генерального прокурора України від 03.12.2012 № 125, скерована для розгляду до Кропивницької окружної прокуратури, про що листом від 19.07.2024 за №09/1-5781 вих-24 повідомлено заявницю.

Обставини, які викладені в заяві ОСОБА_5 від 18.07.2027 не відображено об`єктивних та достатніх даних, які свідчать про наявність ознак кримінального правопорушення, та фактично надається суб`єктивна характеристика особи, відносно якої заявницею подано заяву.

Разом з тим, заява ОСОБА_5 від 18.07.2024 долучена до матеріалів кримінального провадження №0000124 від 16.07.2024, яке розпочато за заявою ОСОБА_5 від 27.06.2024, за фактом можливого вчинення службової недбалості керівництвом КН «Обласна психіатрична лікарня Кіровоградської обласної ради» за ч. 1 ст. 367 КК України (арк.к.п. 17, 18).

Частиною 1 статті 214 КПК України, регламентовано, що бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, означає невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР впродовж 24 годин після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Зокрема, до ЄРДР, має бути внесено короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлені з іншого джерела та попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення із зазначенням статті закону України про кримінальну відповідальність (п. 4, 5 ч. 5 ст. 214 КПК України).

Згідно вимог ст. ст. 214, 303 КПК України, предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні та вказана заява чи повідомлення повинна містити достатні дані про наявність ознак кримінально-караного діяння.

Положення ст. 214 КПК України, перебувають у взаємозв`язку із ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину - кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до ЄРДР.

Отже, реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення, що можуть свідчити про його вчинення.

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме заявою про злочин є наявність у таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки кримінального правопорушення.

Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обов`язкові обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до ЄРДР.

Перевіривши матеріали кримінального провадження, колегія суддів вважає, що слідчий суддя дійшов правильного висновку, що заява ОСОБА_5 від 18.07.2024 за вх.№24800-24, за своїм змістом не є повідомленням про злочин, оскільки посилання скаржниці на те, що ОСОБА_6 отримував і буде отримувати неправомірну вигоду за вчинення дій, які входять до його повноважень, про які вона дізналася із мережі Інтернет не підтверджуються доказами.

Враховуючи викладене, колегія суддів вважає, що слідчий суддя місцевого суду повно, всебічно і об`єктивно дослідив матеріали кримінального провадження та дійшов обґрунтованого висновку про відмову у задоволенні скарги ОСОБА_5 на бездіяльність прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, після отримання заяви про кримінальне правопорушення.

Керуючись ст. ст. 405, 406, 407, 409, 418, 419, 422 КПК України колегія суддів,

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу ОСОБА_5 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Ленінського районного суду м. Кіровограда від 30 липня 2024 року, якою відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_5 на бездіяльність прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, після отримання заяви про кримінальне правопорушення залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили негайно після проголошення, є остаточною та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4