Справа № 589/3775/24
Провадження № 1-кп/589/716/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 жовтня 2024 року

Шосткинський міськрайонний суд Сумської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Шостка клопотання прокурора про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0000421 по обвинуваченню ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 307 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Шосткинського міськрайонного суду Сумської області перебуває кримінальне провадження №0000421 відносно ОСОБА_4 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України.

В підготовчому судовому засіданні 01.10.2024 р. прокурор звернувся до суду з клопотанням про продовження обвинуваченому ОСОБА_4 строку дії запобіжного заходу - тримання під вартою до двох місяців, посилаючись на наявність ризиків у даному кримінальному провадженні, передбачених п.п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які були підставою для обрання цього запобіжного заходу.

Обвинувачений ОСОБА_4 заперечував проти клопотання прокурора. Просив застосувати до нього запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, а в разі визначення застави - зменшити її. Зазначив, що всі свідки вже були допитані, а в переховуванні від суду не бачить сенсу. Запевнив, що розуміє, що обвинувачується в тяжкому злочині, перебуваючи на свободі переховуватись не буде, завжди прибував за першою вимогою та від органів слідства ніколи не переховувався.

Захисник підтримав думку підзахисного ОСОБА_4 щодо клопотання прокурора. Просив застосувати до обвинуваченого більш м`який запобіжний захід, ніж той, що просить прокурор, оскільки обвинувачений раніше не судимий, має постійне місце проживання, виховує сина, до того ж має незадовільний стан здоров`я та потребує лікування. Повідомив, що у обвинуваченого є власне житло, а тому він зможе перебувати під домашнім арештом в АДРЕСА_1 . Також просив зменшити розмір застави, адже визначений попередньою ухвалою розмір застави є занадто великим.

Заслухавши думку сторін кримінального провадження, суд дійшов до наступних висновків.

Відповідно до ухвали Шосткинського міськрайонного суду Сумської області від 16.08.2024р. строк тримання ОСОБА_4 під вартою спливає 14.10.2024 р.

Відображення принципів вирішення питання про продовження дії щодо особи запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою міститься в положеннях ст.ст. 177, 178, 183, 199 КПК України. Згідно зазначених норм, а також прецедентної практики Європейського суду з прав людини, наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. При розгляді питання про необхідність тримання під вартою судовий орган повинен брати до уваги обставини, які можуть мати відношення до справи: характер і тяжкість передбачуваного злочину; покарання, яке, можливо, буде призначено в результаті засудження; репутація, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Доцільність продовження застосованого до обвинуваченого запобіжного заходу є наразі актуальною. На цей час ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, які були враховані під час обрання обвинуваченому такого запобіжного заходу як тримання під вартою істотно не змінились.

Як вбачається з обвинувального акту та встановлено судом, ОСОБА_4 є особою молодого віку, обвинувачується у вчиненні умисного тяжкого злочину, за який йому загрожує покарання у виді позбавлення волі строком до 10 років з конфіскацією майна. ОСОБА_4 неодружений, має дитину, офіційно не працевлаштований.

У сукупності із викладеним покарання, яке загрожує обвинуваченому у разі доведення його вини у вчиненні даного кримінального правопорушення, свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи, що дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності його поведінку та істотний ризик того, що обвинувачений може ухилитися від суду.

Ризик вчинення обвинуваченим нового злочину також є цілком доведеним з огляду на наведені вище дані про особу обвинуваченого, що об`єктивно свідчать про наявність передумов для продовження обвинуваченим злочинної діяльності. На користь цього ризику також свідчить те, що відносно ОСОБА_4 на розгляді суду перебуває інше кримінальне провадження за його обвинуваченням у вчиненні низки інших кримінальних правопорушень у сфері обігу наркотичних засобів, а саме передбачених ч.3 ст.307, ч.3 ст.308, ч.2 ст.309, ч.3 ст.28 ч.2 ст.318 КК України.

Наявність інших ризиків в судовому засіданні не доведено.

Суд враховує, що запобіжний захід має на меті, зокрема, попередження спроби особи вчиняти дії щодо перешкоджання здійсненню правосуддя, а не бути лише наслідком такого перешкоджання.

Обраний судом запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є найбільш ефективним для запобігання існуючих доведених ризиків, оскільки більш м`які заходи не забезпечать належної процесуальної поведінки обвинуваченого.

Доводи ж, висунуті захисником обвинуваченого в обґрунтування можливості обрання більш м`якого запобіжного заходу: посилання на незадовільний стан здоров`я обвинуваченого та потребу у лікуванні, - є недостатньо обґрунтованими, оскільки даний факт загалом не зменшує заявлені ризики, що стали підставою застосування цього запобіжного заходу.

Крім того, суду не надано даних про наявність в обвинуваченого таких захворювань, які б перешкоджали перебуванню його в умовах попереднього ув`язнення. Слід зауважити, що стаття 3 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, покладає на державу обов`язок дбати про фізичний добробут осіб, яких позбавлено волі. Разом з тим, наявність хвороби у обвинуваченого не може бути підставою для не застосування до нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, за наявності для цього підстав, передбачених ст.ст. 177, 178, 183, 199 КПК України.

Враховуючи викладене та те, що 14.10.2024 р. спливає строк дії існуючого запобіжного заходу та немає реальної можливості станом на цю дату завершити судовий розгляд, суд погоджується з доводами клопотання прокурора та вважає, що його слід задовольнити та продовжити ОСОБА_4 дію існуючого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до 28.11.2024 року, включно.

Одночасно із продовженням строку дії тримання під вартою суд вважає, що обвинуваченому необхідно визначити заставу у розмірі згідно зі ст. 182 КПК України.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 194, 199, 376 КПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до 28 листопада 2024 року включно.

Визначити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заставу в розмірі 50 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 151400 гривень, яка може бути внесена як самим обвинуваченим так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок суду у будь-який момент до закінчення дії ухвали.

У разі внесення застави покласти на обвинуваченого строком на 2 місяці наступні обов`язки: не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, без дозволу суду; повідомляти суд про зміну свого місця проживання або місця роботи; утримуватись від спілкування зі свідками.

Роз`яснити обвинуваченому, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок суду коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення. Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово суд.

У разі внесення застави та з моменту звільнення з-під варти у зв`язку із внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.

Ухвала може бути оскаржена до Сумського апеляційного суду протягом 5 днів з дня проголошення.

Суддя Шосткинського міськрайонного суду

Сумської області ОСОБА_1