Провадження № 1-кс/686/9479/24
У Х В А Л А
12 листопада 2024 року м. Хмельницький
Прокурор Окружної прокуратури міста Хмельницького ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням про арешт на автомобіль «Citroen C4 UA9HZH/P» р.н. НОМЕР_1 , власником якого згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_2 , з позбавленням права на відчуження, розпорядження та користування.
В обґрунтування даного клопотання прокурор зазначив, що 29.10.2024 близько 19 год. водій Frantageli Agatino , керуючи автомобілем «Citroen C4 UA9HZH/P» р.н. НОМЕР_1 , на нерегульованому перехресті вул. Соборної та вул. Проскурівського Підпілля, м. Хмельницького, виконуючи маневр лівого повороту з вул. Соборної на вул. Проскурівського Підпілля, для подальшого руху до вул. Кам`янецької, допустив наїзд на неповнолітнього пішохода ОСОБА_4 , яка перетинала проїзну частину вул. Проскурівського Підпілля, з права на ліво відносно напрямку руху автомобіля по нерегульованому пішохідному переході.
В результаті даної дорожньо-транспортної пригоди пішохід ОСОБА_4 отримала тілесні ушкодження у вигляді компресійного 9-го грудного хребця та госпіталізована в травматологічне відділення КП «Хмельницька міська дитяча лікарня» ХМР.
29.10.2024 автомобіль «Citroen C4 UA9HZH/P» р.н. НОМЕР_1 вилучено та поміщено на спеціальний майданчик для тимчасового зберігання затриманого автотранспорту НПУ ГУНП в Хмельницькій області, що за адресою: вул. Шухевича, 120 Д, м. Хмельницький.
29.10.2024 згідно ст.ст. 98, 100 КПК України автомобіль «Citroen C4 UA9HZH/P» р.н. НОМЕР_1 визнано речовим доказом у вказаному кримінальному провадженні, так як він являються матеріальним об`єктом, знаряддям вчинення кримінального правопорушення.
В ході проведення слідчо-оперативних заходів встановлено, що станом на 29.10.2024 власником автомобіля «Citroen C4 UA9HZH/P» р.н. НОМЕР_1 є Frantageli Agatino, який зареєстрований за адресою АДРЕСА_1 , згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_3 .
30.10.2024 прокурором направлено клопотання про арешт вищезазначеного майна, проте ухвалою слідчого судді від 01.11.2024 вказане клопотання повернуто прокурору і встановлено строк 72 години для усунення недоліків.
Указані в ухвалі слідчого судді недоліки прокурор усунув.
Прокурор просить накласти арешт на указане майно для забезпечення збереження його як речового доказу, що містить сліди вчинення кримінального правопорушення.
Прокурор в судове засідання не з`явився, проте, в його клопотанні міститься прохання про розгляд справи за його відсутності, просить його задовольнити.
У силу ч.1 ст.172 КПК України неприбуття учасників у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Дослідивши надані матеріали клопотання, заслухавши пояснення учасників провадження, слідчий суддя дійшов висновку, що воно підлягає задоволенню з таких підстав.
Відповідно до ст. 170 КК України арештом майна є тимчасове до скасування установленому КПК України порядку позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду право на відчуженням розпорядження та користування майном щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.
Завданням арешту майна є запобігання, можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження.
Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема збереження речових доказів.
Зі змісту ч. 3 ст. 170 КПК України вбачається, що арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.
Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддями вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Частиною 1 ст. 171 КПК України визначено, що з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.
Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:
1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;
2) перелік і види майна, що належить арештувати;
3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;
4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.
Слідчий суддя приходить до висновку про те, що майно, на арешті якого наполягає сторона обвинувачення, відповідає критеріям речових доказів у кримінальному провадженні, а відтак наявні підстави з якими законодавець пов`язує застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту вказаного майна.
Матеріали клопотання свідчать, що зазначений транспортний засіб безпосередньо контактував із потерпілою, яка зазнала травм внаслідок дорожньо-транспортної пригоди.
Отже, вказане майно має відношення до кримінального провадження, і, таким чином може бути використане як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Постановою слідчого ОСОБА_5 від 30.10.2024 у кримінальному провадженні призначена судова інженерно-транспортна експертиза технічного стану транспортного засобу «Citroen C4 UA9HZH/P» р.н. НОМЕР_1 .
Отже, матеріали провадження свідчать, що на цій стадії кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою запобігання їх зникнення, що може перешкодити кримінальному провадженню, а слідчий суддя, в свою чергу, не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно.
Обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого методу державного регулювання як накладення арешту.
Зокрема, матеріали провадження свідчать, що на цій стадії кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою запобігання їх зникнення, що може перешкодити кримінальному провадженню, а слідчий суддя, в свою чергу, не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно.
Обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого методу державного регулювання як накладення арешту, зокрема на час проведення судової інженерно-технічної експертизи.
Ненакладення арешту на вилучене майно із забороною права на відчуження, розпорядження та користування майном або менш обтяжливий спосіб його накладення може призвести до втрати слідів дорожньо-транспортної пригоди, ремонту або відчуження майна, що, в свою чергу, призведе до втрати доказів у кримінальному провадженні і перешкодить досягненню мети кримінального провадження.
Разом із цим, слідчий суддя зазначає, що арешт майна є тимчасовим заходом. У разі встановлення обставин, за яких в подальшому застосуванні цього заходу буде відсутня потреба, він може бути скасований повністю або частково слідчим суддею, зокрема за клопотанням власника майна.
За таких обставин, клопотання підлягає задоволенню.
Керуючись ст.ст.172, 173 КПК України, слідчий суддя, -
Виконання ухвали покласти на слідчого ХРУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_5 .
Ухвала про арешт виконується негайно.

Ухвала слідчого судді про арешт майна може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом 5 днів з дня її оголошення до Хмельницького апеляційного суду.

Підозрюваний, захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні під час розгляду питання про арешт майна мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Слідчий суддя