УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 серпня 2024 року слідча суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю прокурора ОСОБА_2 , підозрюваного ОСОБА_3 , при секретарі ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ ВП №2 Шевченківського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_5 , погоджене прокурором Шевченківської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_6 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця Київської області, м. Тетіїва, громадянина України, з середньою освітою, одруженого, на утримані двоє малолітніх дітей, офіційно не працевлаштованого, має інвалідність третьої групи, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого

який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 309 КК України (відомості внесені в Єдиний реєстр досудових розслідувань за №0001412 від 31.07.2024)

ВСТАНОВИЛА

До Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчого СВ ВП №2 Шевченківського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_5 , погоджене прокурором Шевченківської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_6 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 309 КК України, у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені в Єдиний реєстр досудових розслідувань за №0001412 від 31.07.2024.

Клопотання мотивоване тим, що у провадженні СВ ВП №3 Шевченківського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві знаходяться матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001412 від 31 липня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 309 КК України.

Слідча у клопотанні зазначає, що ОСОБА_3 підозрюється у незаконному придбанні та зберіганні психотропної речовини без мети збуту, вчинено протягом року після засудження цією статтею, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 309 КК України.

20 серпня 2024 року ОСОБА_3 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 309 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_3 інкримінованого йому кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме:

- протоколом затримання ОСОБА_3 від 31.07.2024;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_7 ;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_8 ;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_9 ;

- висновком експерта № СЕ-19/111-24/44137-НЗПРАП від 02.08.2024;

- іншими матеріалами кримінального провадження.

У своєму клопотанні слідча звертає увагу суду на наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема на те, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування або суду, незаконно впливати на свідків в даному кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_2 клопотання підтримала в повному обсязі з підстав в ньому наведених, зазначила, що ОСОБА_3 обґрунтовано підозрюється у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, з огляду на наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, просила клопотання задовольнити та застосувати відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в певний час доби.

Підозрюваний ОСОБА_3 не заперечував щодо заявленого клопотання.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали кримінального провадження, заслухавши думку прокурора та підозрюваного, слідча суддя приходить до такого висновку.

В судовому засіданні встановлено, у провадженні СВ ВП №3 Шевченківського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві знаходяться матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001412 від 31 липня 2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 309 КК України.

За обставин викладених у клопотанні 20.08.2024 року ОСОБА_3 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 309 КК України, тобто у незаконному придбанні та зберіганні психотропної речовини без мети збуту, вчиненому протягом року після засудження за цією статтею.

Статтею 177 КПК України встановлено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Згідно з частинами 1 та 4 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, що свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення (ч. 2 ст. 177 КПК України). Підозрюваний таку підозру не оспорював.

На переконання слідчої судді на час розгляду клопотання ОСОБА_3 обґрунтовано підозрюється у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення за ч.2 ст. 309 КК України, що підтверджується матеріалами кримінального провадження, долученими слідчим до клопотання.

Слідчий суддя оцінює наявність ризиків, передбачених ст. 178 КПК України. Сторона обвинувачення зазначає про наступні ризики: переховуватися від органів досудового розслідування або суду, незаконно впливати на свідків в даному кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

За злочин, який інкримінується особі, передбачено покарання у вигляді штрафу від двох тисяч до п`яти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або позбавленням волі на строк до трьох років, ця обставина сама по собі вже може бути причиною для підозрюваного переховуватись від органів досудового розслідування та суду. Крім того, офіційно не працевлаштований, має місце проживання та реєстрації, має інвалідність третьої групи, раніше судимий, а тому усвідомлюючи невідворотність покарання може вчинити дії, направлені на переховування від органів досудового розслідування.

При визначенні ймовірності переховування ОСОБА_3 від органів досудового розслідування та суду відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 178 КПК України слід враховувати тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання його винним у злочині, у вчиненні якого він підозрюється. Врахування цієї обставини відповідає практиці Європейського суду з прав людини. При цьому, цей фактор не є визначальним.

Враховуючи викладене вище, слідча суддя приходить до висновку, що існує ризик переховування ОСОБА_3 від органів досудового розслідування та/або суду.

Слідча суддя зобов`язана встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий (п. 2 ч. 1 ст. 194 КПК України). Втім, для всебічної оцінки обставин справи, слідча суддя аналізує доводи слідчого стосовно інших ризиків, про які згадано у клопотанні.

Зі змісту клопотання встановлено, що ОСОБА_3 може чинити тиск на свідків.

При встановленні наявності вказаного ризику, слід враховувати передбачену статтями 23 та 224 КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні.

При цьому, відповідно до ч. 4 ст. 95 КПК України суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них.

За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження до моменту їх допиту, а й продовжує існувати на подальших стадіях, в тому числі до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків.

Разом з тим, прокурором не доведено і наявність такого ризику, як перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, оскільки, на думку слідчого судді, такій ризики є сумнівним та розцінюється, як домисел на даній стадії кримінального провадження, оскільки будь-яких доказів на підтвердження вказаного слідчому судді не надано, а тому такі твердження є лише припущеннями з боку сторони обвинувачення.

Оскільки встановлено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, слідча суддя вважає, що до ОСОБА_3 необхідно застосувати запобіжний захід.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого (стаття 178 КПК України).

Разом із цим, слід зауважити, що на даному етапі провадження слідчий суддя не має процесуальних повноважень вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише, чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

За таких обставин, слідча суддя вважає, що підозрюваний ОСОБА_3 усвідомлюючи міру покарання за вчинене ним кримінальне правопорушення може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду (пункт 1 частини 1 статті 177 КПК України) незаконно впливати на свідків в даному кримінальному провадженні (пункт 3 частини 1 статті 177 КПК України) з огляду на обставини вчинення інкримінованого злочину.

При цьому, слідча суддя враховує особу підозрюваного, міцність його соціальних зв`язків, його майновий стан, а також інші обставини, які характеризують його особу та спосіб життя.

Крім того, прокурором у судовому засіданні доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, який би міг бути застосованим до підозрюваного ОСОБА_3 не зможе запобігти ризикам, передбаченим ч. 1 ст. 177 КПК України, а тому, враховуючи положення ч. 4 ст. 194 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку про наявність достатніх підстав для застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту із забороною залишати встановлене в судовому засіданні місце проживання у певний період доби та з покладенням на нього обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, в межах строку досудового розслідування.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 181, 184, 193, 194, 196, 199, 205, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИЛА

Клопотання задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, заборонивши ОСОБА_3 з 22 години 00 хвилин до 06 години 00 хвилин наступної доби залишати житло за місцем проживання за адресою: АДРЕСА_1 .

Покласти на підозрюваного ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України, а саме:

-прибувати до слідчого, прокурора та суду за викликом;

-не відлучатись за межі населеного пункту де він проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання, роботи та номеру засобу зв`язку;

-утримуватися від спілкування зі свідками в даному кримінальному провадженні;

-здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Виконання ухвали покласти на орган Національної поліції за місцем проживання підозрюваного ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого та прокурора у кримінальному провадженні.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього обов`язків.

Строк дії ухвали слідчого судді про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту до підозрюваного ОСОБА_3 визначити в межах строку досудового розслідування, терміном до 20 жовтня 2024 року.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідча суддя ОСОБА_1