Справа №712/1692/24
Провадження №1-кп/712/447/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 жовтня 2024 року м.Черкаси

Соснівський районний суд м. Черкаси у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

потерпілої ОСОБА_4 ,

представника потерпілої ОСОБА_5 ,

обвинуваченого ОСОБА_6 ,

захисників ОСОБА_7 , ОСОБА_8 ,

представника цивільного відповідача ОСОБА_9 ,

розглядаючи у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання представника потерпілої та цивільного позивача ОСОБА_4 - ОСОБА_5 про призначення комплексної психолого-психіатричної експертизи в кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.28 ч.2 ст.365, ч.1 ст.28 ч.2 ст.162 КК України,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Соснівського районного суду м.Черкаси перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.28 ч.2 ст.365, ч.1 ст.28 ч.2 ст.162 КК України.

Представник потерпілої та цивільного позивача ОСОБА_4 - ОСОБА_5 подав до суду клопотання про призначення комплексної психолого-психіатричної експертизи (в порядку ст.ст.43, 103 ЦПК України), в якому він просить: призначити у справі комплексну психолого-психіатричну експертизу, на вирішення якої поставити питання:

1. Чи страждала ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на час до якого відносяться вчинене відносно неї правопорушення (а саме на 18.05.2023), хворобливим розладом здоров`я психічної діяльності? Якщо так, то якими саме?

2. Чи є у підекспертної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зміни в емоційному стані, індивідуально-психологічних проявах, які перешкоджають активному соціальному функціонуванню її як особистості, і виникли внаслідок впливу отриманих нею тілесних ушкоджень, внаслідок вчинення відносно неї кримінальних правопорушень працівниками поліції 18.05.2023?

3. Чи є ситуація, що досліджується за справою, психотравмувальною для ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . Якщо так, то чи завдані ОСОБА_4 страждання (моральна шкода)?

4. Чи спричинені ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , страждання за умови отриманих нею ушкоджень внаслідок кримінальних правопорушень, що вчинені працівниками поліції, що досліджуються у справі? Якщо особі завдані страждання (моральна шкода), який орієнтовний розмір становить грошова компенсації за завданні страждання (моральну шкоду)?

Клопотання обґрунтоване тим, що в порядку ст.128 КПК потерпілою ОСОБА_4 до початку судового розгляду було подано цивільний позов про відшкодування моральної шкоди. З метою визначення психічного стану ОСОБА_4 до вчинення правопорушення, та визначення дійсного розміру понесеного позивачем матеріального збитку, та повним виконанням процесуального обов`язку, визначеного ст.81 ЦПК України, представник потерпілої/цивільного позивача вважає за необхідне призначити судом проведення комплексної психолого-психіатричної експертизи. В клопотанні також зазначається, що 15.05.2024 представник потерпілої звертався до Черкаського відділення КНДІСЕ із заявою про призначення психологічної експертизи за замовленням учасника справи в порядку ст.106 ЦПК України. 31.05.2024 від Черкаського відділення КНДІСЕ отримано повідомлення про залишення заяви без виконання, з тих причин, що ОСОБА_4 має захворювання «помірний депресивний епізод F 32/1», тобто психічну хворобу; відтак, вона не може бути об`єктом дослідження психологічної експертизи.

В судовому засіданні потерпіла та її представник підтримали клопотання, та просили його задовольнити. Представник потерпілої зазначив, що висновок комплексної психолого-психіатричної експертизи є необхідним для доказування розміру заподіяної моральної шкоди в рамках пред`явленого цивільного позову, і у суду є обов`язок щодо призначення вказаної експертизи.

Прокурор не заперечував проти призначення комплексної психолого-психіатричної експертизи у справі.

Захисники ОСОБА_7 та ОСОБА_8 заперечували проти призначення експертизи, вказавши, що питання встановлення розміру моральної шкоди від отриманих тілесних ушкоджень, внаслідок кримінальних правопорушень, що вчинені працівниками поліції (зокрема, ОСОБА_6 ), є передчасними, оскільки вказані обставини ще не встановлені вироком суду, а сторона захисту в ході судового розгляду буде спростовувати їх. Захисник ОСОБА_7 також зазначив про необхідність дотримання розумних строків розгляду справи; додавши, що встановлення розміру моральної шкоди можливо за допомогою інших засобів доказування, і призначення експертизи не є обов`язковим у цій категорії провадження.

Обвинувачений ОСОБА_6 підтримав захисників, та просив відмовити у призначенні експертизи у справі.

Представник цивільного відповідача ОСОБА_9 заперечувала проти призначення комплексної психолого-психіатричної експертизи відносно потерпілої ОСОБА_4 , та зазначила, що представник потерпілої та цивільного позивача не довів неможливість самостійно замовити і провести вказану експертизу на договірних засадах; в рамках пред`явленого цивільного позову саме позивач має доводити розмір понесених моральних страждань. Представник цивільного відповідача вважає, що призначення відповідної експертизи є спробою створення нових доказів для підтвердження юридичних фактів, зокрема, нанесення тілесних ушкоджень працівниками поліції.

Заслухавши учасників судового провадження, вивчивши матеріали кримінального провадження, суд встановив таке.

Відповідно до ст.332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених ст.242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

Частина перша статті 242 КПК України передбачає, що експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, викладеної у справі «Дульський проти України» (заява № 61679/00) експертиза, призначена судом, є одним із засобів встановлення або оцінки фактичних обставин справи і тому складає невід`ємну частину судової процедури та призначається у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Висновок експерта є одним із видів доказів і має відповідати критеріям належності і допустимості доказів. Тому розглядаючи клопотання про призначення експертизи суд має його задовольнити саме у випадку, якщо обставини, про з`ясування яких заявлене клопотання, мають значення для справи та якщо їх з`ясування потребує спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки, ремесла тощо та лише для встановлення даних, які входять в предмет доказування у справі.

Отже, судова експертиза призначається у разі потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

До початку судового розгляду потерпіла ОСОБА_4 подала до суду позовну заяву до держави Україна в особі Департаменту патрульної поліції про відшкодування моральної шкоди в сумі 1000000 гривень.

Приписи ЦК України передбачають, що моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров`я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з і протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім`ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або і юридичної особи. (ст.23 ЦК України).

Суд звертає увагу, що розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.

Враховуючи ненаведені положення ст.23 ЦК України, визначення розміру моральної шкоди, завданої фізичним або юридичним особам належить до компетенції суду.

За змістом ст.84 КПК України вбачається, що доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких суд встановлює наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню. Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.

Відповідно до ч.1 ст.91 КПК України, у кримінальному провадженні підлягають доказуванню: 1) подія кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення); 2) винуватість обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, форма вини, мотив і мета вчинення кримінального правопорушення; 3) вид і розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, а також розмір процесуальних витрат; 4) обставини, які впливають на ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, характеризують особу обвинуваченого, обтяжують чи пом`якшують покарання, які виключають кримінальну відповідальність або є підставою закриття кримінального провадження; 5) обставини, що є підставою для звільнення від кримінальної відповідальності або покарання; 6) обставини, які підтверджують, що гроші, цінності та інше майно, які підлягають спеціальній конфіскації, одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від такого майна, або призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення чи винагороди за його вчинення, або є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом, або підшукані, виготовлені, пристосовані або використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення; 7) обставини, що є підставою для застосування до юридичних осіб заходів кримінально-правового характеру.

Вид і розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, входить до предмета доказування у тих категоріях справ, де це впливає на кваліфікацію вчиненого діяння, тобто є ознакою конкретного складу кримінального правопорушення, або є обставиною, яка істотно впливає на результати судового розгляду кримінального провадження.

Отже, конкретний склад обставин, які входять до предмета доказування у конкретному кримінальному провадженні, визначається залежно від кваліфікації діяння, щодо якого висунуто обвинувачення.

За такою ж логікою тлумачення норм КПК, слідчий або прокурор зобов`язані забезпечити проведення експертизи щодо розміру шкоди немайнового характеру (про що вказано у частині 2 статті 242 КПК) лише у тих провадженнях, де це впливає на кваліфікацію діяння або встановлення обставин, які мають істотне значення для вирішення питань під час судового розгляду.

Згідно з ч.1 ст.332 КПК під час судового розгляду за клопотанням потерпілого суд має право (а не обов`язок) своєю ухвалою доручити проведення експертизи за наявності підстав, передбачених статтею 242 КПК, а такі підстави у цьому кримінальному провадженні відсутні.

Суд звернув увагу, що три питання (із чотирьох), зокрема №№2-4, що представник потерпілої просить поставити на комплексну психолого-психіатричну експертизу (в т.ч. і щодо розміру моральної шкоди), відповідають питанням з орієнтовного переліку питань для проведення психологічної експертизи.

Так, психологічна експертиза встановлює ті особливості психічної діяльності та такі їх прояви в поведінці особи, які мають юридичне значення та викликають певні правові наслідки. Основним завданням психологічної експертизи є визначення у підекспертної особи: індивідуально-психологічних особливостей, рис характеру, провідних якостей особистості; мотив твірних чинників психічного життя і поведінки; емоційних реакцій та станів; закономірностей перебігу психічних процесів, рівня їхнього розвитку та індивідуальних її властивостей (п.6.3., 6.4. розділу 6 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 №53/5 (далі - Інструкція).

Метою психологічної експертизи щодо моральної шкоди є встановлення наявності чи відсутності моральних страждань внаслідок протиправних дій або бездіяльності інших осіб; причинного зв`язку між ситуацією спричинення шкоди та стражданнями; встановлення, в чому саме полягають моральні страждання в юридично визначених обставинах; визначення інтенсивності, глибини та тривалості страждань.

Об`єктом психологічної експертизи є психічно здорові особи (підозрюваний, обвинувачений, підсудний, виправданий, засуджений, свідок, потерпілий, позивач, відповідач: малолітні; неповнолітні; дорослого та похилого віку) (п.6.1 розділу 6 Інструкції).

Щодо рекомендацій встановлення розміру компенсації моральної шкоди висновки психолога носять імовірний характер та є науковою рекомендацією для визначення можливого розміру компенсації моральної шкоди судом.

Таким чином, з наведеного вбачається, що висновки психолога з цього питання будуть носити імовірний характер та не будуть мати правового значення для вирішення спору, адже, розмір грошової компенсації за спричинені страждання входять до предмету доказування у справі й визначається судом у кожному конкретному випадку на засадах виваженості та розумності, що не потребує спеціальних знань у сфері іншій, ніж право.

Отже, призначення експертиз для визначення розміру моральної шкоди не є обов`язковим, оскільки таке визначення, виходячи з принципів розумності, виваженості та справедливості, належить до компетенції суду. Зазначений висновок викладено у постанові Верховного Суду від 09.09.2020 у справі № 372/4412/15-ц, який суд враховує.

Водночас будь-яких відомостей, які би свідчили про неможливість залучення експертів потерпілою на договірних умовах для проведення експертизи до суду не подано.

При цьому, суд зважає на те, що потерпіла звернулася з цивільним позовом та самостійно визначила розмір завданої їй моральної шкоди (1000000 грн).

На підставі викладених мотивів, суд дійшов висновку, що вирішення експертом питання про заподіяння потерпілій моральної шкоди та її розміру не входить до обов`язкових елементів предмету доказування у цій справі і не матиме значення для повноти судового розгляду і вирішення питання про обґрунтованість пред`явленого кримінального обвинувачення.

Суд також зазначає, що питання, які виносяться на експертизу, фактично зводяться до встановлення розміру моральної шкоди від страждань, які потерпіла ОСОБА_4 понесла від отриманих тілесних ушкоджень, внаслідок кримінальних правопорушень, що вчинені працівниками поліції (зокрема, ОСОБА_6 ). Водночас, судове провадження відносно ОСОБА_6 нині триває, судове рішення ще не винесено, тобто, обставини нанесення тілесних ушкоджень працівниками поліції ще не встановлені судом.

Крім того, важливою обставиною, яку суд оцінює при прийняті рішення щодо наявності підстав для призначення експертизи, є також необхідність дотримання розумних строків розгляду кримінального провадження.

Дане кримінальне провадження перебуває в суді з 08 лютого 2024 року, нині триває стадія судового розгляду, допитано свідків сторони обвинувачення, та потерпілу.

Суд враховує, що у випадку призначення комплексної психолого-психіатричної експертизи, в розпорядження експерта необхідно буде надати всі матеріали кримінального провадження; судовий розгляд справи буде відкладено до отримання експертного висновку.

У той самий час, в силу вимог ч.1 ст.318 КПК України, судовий розгляд має бути проведений і завершений протягом розумного строку, а призначення експертизи без достатніх на те підстав призведе до невиправданої тяганини.

Так, під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені КПК України строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень. Проведення судового провадження у розумні строки забезпечує суд. (ч.1, ч.2 ст.28 КПК України).

Крім того, Європейський суд з прав людини вказував на те, що положення ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод покликані не допускати в кримінальних справах надто тривалого перебування обвинувачуваної особи в стані невизначеності щодо своєї долі (справа «Іванов проти України» (Ivanov v. Ukraine, заява № 15007/02, п. 71).

Враховуючи гарантоване право на справедливий розгляд та вирішення справи у розумні строки, а також те, що в судовому засіданні не було встановлено підстав, передбачених КПК України, для призначення експертизи, та представником потерпілої і цивільного позивача не доведена її необхідність та доцільність, суд дійшов висновку відмовити у задоволенні клопотання.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.242, 332, 334-335, 372, 376 КПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання представника потерпілої та цивільного позивача ОСОБА_4 - ОСОБА_5 про призначення комплексної психолого-психіатричної експертизи відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення, є остаточною та оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, яке буде прийнятим за наслідком розгляду справи по суті.

Суддя ОСОБА_1