У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 серпня 2024 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання старшого слідчого в ОВС 2 відділення слідчого відділу Управління СБ України в Закарпатській області підполковника юстиції ОСОБА_3 , погоджене начальником відділу прокуратури Закарпатської області ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000111 від 25.07.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 333 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

До слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області надійшло клопотання старшого слідчого в ОВС 2 відділення слідчого відділу Управління СБ України в Закарпатській області підполковника юстиції ОСОБА_3 , в якому останній за погодженням прокурора просить накласти арешт на на вилучені в ході огляду місця події 25.07.2024 на митному посту «Дяково» Закарпатської митниці 12 предметів (реле стартера генератора) з наступними маркуваннями: РСГ-10М1 Ж11ФТ8402; РСГ-10М1 Ж08ФТ2859; РСГ-10М1 Ж10ФТ5783; РСГ-10М1 Ж08ФТ3211; РСГ-10М1 Ш07ФТ4072; РСГ-10М1 Ш06ФТ9624; РСГ-10М1 Ж11ФТ8405; РСГ-10М1 Х07ФТ2141; РСГ-10М1 Ж08ФТ3110; РСГ-10М1 С03ФТ5577; РСГ-10М1 Ж07ФТ3931; РСГ-10М1 Т11ФТ4345.

Клопотання обґрунтовано наступним.

Слідчими слідчого відділу Управління СБУ в Закарпатській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000111 від 25.07.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 333 КК України.

Як вбачається з матеріалів провадження, 24.07.2024 ході проведення митного огляду на території митного посту «Дяково» Закарпатської митниці в автомобілі марки «Мерседес Спринтер», державний реєстраційний номерний знак « НОМЕР_1 », який слідував в напрямку «виїзд» з території України, під керуванням громадянина України ОСОБА_5 виявлено та вилучено 12 штук предметів з маркуванням (РСГ-10М1), які згідно наданої інформації спеціаліста являються реле стартера генератора типу РСГ-10М1, використовуються у військовій техніці та можуть відноситися до товарів, що підлягають державному експортному контролю.

У відповідності до повідомлення спеціаліста начальника служби озброєння технічної частини ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_6 вказані предмети це реле стартера генератора типу «РСГ-10М1», використовується у військовій техніці та вказані предмети відноситись до товарів військового призначення, а тому для їх переміщення через кордон, необхідні спеціальні дозволи відповідних органів.

Так, 25.07.2024 на митному посту « ІНФОРМАЦІЯ_2 » Закарпатської митниці проведено огляд місця події під час якого виявлено та вилучено 12 предметів (реле стартера генератора) з наступними маркуваннями: РСГ-10М1 Ж11ФТ8402; РСГ-10М1 Ж08ФТ2859; РСГ-10М1 Ж10ФТ5783; СГ-10М1 Ж08ФТ3211; РСГ-10М1 Ш07ФТ4072; РСГ-10М1 Ш06ФТ9624; РСГ-10М1 Ж11ФТ8405; РСГ-10М1 Х07ФТ2141; РСГ-10М1 Ж08ФТ3110; РСГ-10М1 С03ФТ5577;РСГ-10М1 Ж07ФТ3931;РСГ-10М1 Т11ФТ4345.

Стверджує, що у органу досудового розслідування є підстави вважати, що всі вилучені предмети містять ознаки речового доказу, як визначено ч. 1 ст. 98 КПК України і будуть використані як докази фактів та обставин, що встановлюються під час кримінального правопорушення.

Зокрема, вилучені предмети вказані в №№ 1-12, можуть бути віднесені до товарів військового призначення, що підлягають державному експортному контролю, а отже вказані вилучені речі є предметом кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 333 КК України.

Таким чином, зазначені вилучені речі відповідають критеріям визначеним ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами у кримінальному провадженні та будуть використані органом досудового розслідування для доказування обставин даного кримінального правопорушення.

Із урахуванням вищевказаного, а також приймаючи до уваги той факт, що переміщення вилучених речей через державний кордон України відбувалось без будь-яких на то дозволів чи документів, досудове розслідування знаходиться на початковому етапі (відомості до ЄРДР внесено 25.07.2024), орган досудового розслідування вбачає наявність обґрунтованих ризиків відчуження вилучених речей третім особам, їх подальше приховування, пошкодження або знищення з метою перешкоджання подальшому проведенню їх експертному дослідженню та встановленню інших обставин кримінального правопорушення або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Отже, враховуючи, що вилучені предмети містять ознаки передбачені ч. 1 ст. 98 КПК України та враховуючи, що вище вказані предмети свідчать про можливе вчинення злочину, зберегли на собі сліди злочинної діяльності, у той же час можуть бути предметом кримінального правопорушення, є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у ч. 2 ст. 167 КПК України, а отже, у відповідності до ч..2 ст. 170 КПК України, вони підлягають арешту.

У судове засідання слідчий не з`явився, при цьому подав до суду заяву про розгляд клопотання про арешт майна без його участі та просить задоволити таке.

Власник майна в судове засідання не з`явився, будучи належним чином повідомленим про дату, місце та час розгляду даного клопотання.

На підставі ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалося.

Дослідивши подане клопотання, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Як випливає з матеріалів клопотання, слідчим відділом Управління СБУ в Закарпатській області здійснюється досудове розслідування кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 333 КК України, відомості про які внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 25.07.2024 за № 0000111.

Підставою внесення зазначених відомостей до ЄРДР стало те, що «Як вбачається з повідомлення 1 відділу ГВЗНД Управління СБ України в Закарпатській області № 5/1-1823 від 24.07.2024, на митному посту «Дякове» Закарпатської митниці під час здійснення митного контролю 24 липня 2024 року, а саме огляду автомобіля марки «Мерседес Спринтер», державний реєстраційний номерний знак « НОМЕР_2 », який слідував в напрямку «виїзд» з території України, під керуванням громадянина України ОСОБА_7 , серед інших речей, виявлено 12 шт. предметів з маркуванням (РСГ-10М1), які згідно наданої інформації спеціаліста можуть відноситися до товарів, що підлягають державному експортному контролю. Таким чином, викладені обставини свідчать про наявність ознак складу злочину, передбаченого ч. 1 ст. 333КК України.»

Згідно протоколу огляду місця події від 25.07.2024 року на митному посту « ІНФОРМАЦІЯ_2 » Закарпатської митниці виявлено та вилучено 12 предметів (реле стартера генератора) з наступними маркуваннями: РСГ-10М1 Ж11ФТ8402; РСГ-10М1 Ж08ФТ2859; РСГ-10М1 Ж10ФТ5783; РСГ-10М1 Ж08ФТ3211; РСГ-10М1 Ш07ФТ4072; РСГ-10М1 Ш06ФТ9624; РСГ-10М1 Ж11ФТ8405; РСГ-10М1 Х07ФТ2141; РСГ-10М1 Ж08ФТ3110; РСГ-10М1 С03ФТ5577; РСГ-10М1 Ж07ФТ3931; РСГ-10М1 Т11ФТ4345.

Згідно довідки спеціаліста начальника служби озброєння військової частини З115 майора ОСОБА_6 вищевказані вилучені предмети - реле стартера генератора РСГ-10М1, які використовуються в бронетанковій техніці.

Постановою старшого слідчого в ОВС 2 відділення слідчого відділу Управління СБ України в Закарпатській області підполковника юстиції ОСОБА_3 від 25.07.2024 вказані речі визнані речовими доказами у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000111.

Відповідно до ч. 5 ст.132 КПК України під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Частиною 2 ст. 167 КПК України регламентовано, що тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди, надані особі з метою схилити її до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та (або) матеріального забезпечення кримінального правопорушення чи як винагорода за його вчинення, є предметом кримінального правопорушення, пов`язаного з їх незаконним обігом, набуті в результаті вчинення кримінального правопорушення, доходи від них, або на які було спрямоване кримінальне правопорушення.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Згідно з ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті (збереження речових доказів), арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу. Арешт може бути накладений і на майно, на яке раніше накладено арешт відповідно до інших актів законодавства. У такому разі виконанню підлягає ухвала слідчого судді, суду про накладення арешту на майно відповідно до правил цього Кодексу.

З огляду на положення ч. ч. 2, 3 ст. 170 КПК України, майно, яке відповідає критеріям, визначеним у ст. 98 КПК України повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто є його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

Згідно з ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.

Відповідно до ч. 2 ст. 131 КПК України арешт майна є одним з видів заходів забезпечення кримінального провадження, а отже за вимогами ст. 132 КПК України його застосування не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для вжиття заходів забезпечення кримінального провадження; потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи, про який йдеться у клопотанні слідчого або прокурора; може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається з клопотанням.

Рішенням Європейського суду з прав людини від 07.06.2007 р. у справі «Смирнов проти Росії» визначено правову позицію про те, що при вирішенні питання про можливість утримання державою речових доказів належить забезпечувати справедливу рівновагу між, з одного боку, суспільним інтересом та правомірною метою, а з іншого боку вимогами охорони фундаментальних прав особи. Для утримання речей державою у кожному випадку має існувати очевидна істотна причина.

Враховуючи вищенаведене, а також ступінь суспільної небезпеки та характер можливо вчиненого протиправного діяння, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна, з метою збереження речових доказів, а також те, що вищевказані предмети свідчать про можливе вчинення злочину, зберегли на собі сліди злочинної діяльності, у той же час можуть бути предметом кримінального правопорушення, слідчий суддя приходить до переконання про наявність правових підстав для застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна. У зв`язку з чим клопотання підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 170, 171-173, 175, 309, 395, 532 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання старшого слідчого в ОВС 2 відділення слідчого відділу Управління СБ України в Закарпатській області підполковника юстиції ОСОБА_3 , погоджене начальником відділу прокуратури Закарпатської області ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000111 від 25.07.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 333 КК України задовольнити.

Накласти арешт на вилучені в ході огляду місця події 25.07.2024 на митному посту «Дяково» Закарпатської митниці 12 предметів (реле стартера генератора) з наступними маркуваннями:

1.РСГ-10М1 Ж11ФТ8402;

2.РСГ-10М1 Ж08ФТ2859;

3.РСГ-10М1 Ж10ФТ5783;

4.РСГ-10М1 Ж08ФТ3211;

5.РСГ-10М1 Ш07ФТ4072;

6.РСГ-10М1 Ш06ФТ9624;

7.РСГ-10М1 Ж11ФТ8405;

8.РСГ-10М1 Х07ФТ2141;

9.РСГ-10М1 Ж08ФТ3110;

10.РСГ-10М1 С03ФТ5577;

11.РСГ-10М1 Ж07ФТ3931;

12.РСГ-10М1 Т11ФТ4345.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя Ужгородського

міськрайонного суду

Закарпатської області ОСОБА_1