Провадження №11-сс/801/604/2024
Головуючий у суді 1-ї інстанції: ОСОБА_1
ВІННИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 серпня 2024 року м. Вінниця

Вінницький апеляційний суд в складі:

головуючого-судді ОСОБА_2 ,

суддів: ОСОБА_3 ,

ОСОБА_4 ,

з секретарем судового засідання ОСОБА_5 ,

за участю:

прокурора ОСОБА_6 ,

захисника ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Вінниці апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_8 в інтересах підозрюваного ОСОБА_9 на ухвалу слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 24.07.2024 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо ОСОБА_9 в кримінальному провадженні № 0000068 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Зазначеною ухвалою задоволено клопотання старшого слідчого слідчого управління Головного управління Національної поліції у Вінницькій області майора поліції ОСОБА_10 та застосовано щодо підозрюваного ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком 60 днів до 20.09.2024 із визначенням застави в розмірі 242 240 гривень.

Своє рішення слідчий суддя мотивував наявністю обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_9 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України, та існуванням ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Вважаючи рішення слідчого судді незаконним, адвокат ОСОБА_8 в інтересах підозрюваного ОСОБА_9 подала апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу слідчого судді скасувати та постановити нову, якою застосувати щодо ОСОБА_9 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час доби за його постійним місцем реєстрації та проживання з покладенням обов`язку з`являтись до органів поліції, прокуратури та суду.

В обґрунтування своїх вимог зазначає, що підозра не є обґрунтованою, відсутні ризики, передбачені ст. 177 КПК України, та визначена слідчим суддею сума застави є завеликою та непідйомною для ОСОБА_9 .

Крім цього, захисник вважає, що слідчим суддею не взято до уваги того, що ОСОБА_9 є єдиним піклувальником неповнолітнього сина ОСОБА_11 , матір якого позбавлена батьківських прав, а інших близьких родичів, які б змогли здійснювати нагляд за дитиною, немає.

Заслухавши суддю-доповідача, захисника ОСОБА_12 на підтримку апеляційної скарги, заперечення прокурора ОСОБА_6 проти вимог, заявлених в апеляційній скарзі, перевіривши матеріали провадження, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з таких підстав.

Частиною 1 ст. 29 Конституції України визначено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи (рішення у справі «Ilijkov v. Bolgaria»).

Згідно з ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

За змістом ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частинами шостою та восьмою статті 176 цього Кодексу.

Як вбачається з матеріалів справи, СУ ГУНП у Вінницькій області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження внесеного 19.01.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000068 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332КК України.

В межах даного провадження 23.07.2024 ОСОБА_9 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України, за ознаками сприяння в організації незаконного переправлення осіб через державний кордон України порадами, вказівками, наданням засобів вчиненому за попередньою змовою групою осіб з корисливих мотивів.

Оскаржуваною ухвалою задоволено клопотання слідчого про застосування щодо ОСОБА_9 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Постановляючи ухвалу про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя прийшов до правильного висновку, з яким погоджується колегія суддів, про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні злочину та ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, що зумовлює необхідність застосування до ОСОБА_9 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу до підозрюваного ОСОБА_9 , слідчим суддею правильно встановлено, що надані стороною обвинувачення докази доводять обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ним кримінального правопорушення та наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, й неможливість застосування до підозрюваного більш м`яких запобіжних заходів.

Так, необхідність застосування підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчим суддею мотивовано зібраними в ході досудового розслідування доказами у їх сукупності та взаємозв`язку.

Наведені докази є фактичними даними, отриманими органом досудового розслідування шляхом проведення слідчих дій, й ці дані можуть переконати об`єктивного спостерігача у тому, що ОСОБА_9 міг вчинити інкриміноване йому правопорушення, а значить підтверджують наявність обґрунтованої підозри.

Колегія суддів погоджується з висновками слідчого судді, що при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу ОСОБА_9 підтверджено наявність ризиків, передбачених ч.1 ст. 177 КПК України, при цьому відсутні підстави, які б перешкоджали застосуванню до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Наведені слідчим суддею дані доводять необхідність застосування до ОСОБА_9 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з метою забезпечення виконання ним процесуальних обов`язків та запобігання ризикам, а також доводять, що застосування більш м`яких запобіжних заходів є недостатнім для запобігання наявним ризикам.

Правових підстав для обрання підозрюваному запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в нічний період доби, як про це просить сторона захисту, колегія суддів не вбачає і вважає, що застосування до ОСОБА_9 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою здійснене з дотриманням вимог закону та з врахуванням конкретних обставин кримінального провадження та особи підозрюваного.

При вирішенні клопотання про застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_9 враховано дані про особу підозрюваного, вік та стан його здоров`я, сімейний та матеріальний стан, вид діяльності та місце проживання останнього.

Слідчий суддя зважив, що ОСОБА_9 має постійне місце проживання, раніше не судимий.

Доводи сторони захисту про те, що ОСОБА_9 має на утриманні неповнолітнього сина, 2008 року народження, матір якого позбавлена батьківських прав, знайшли своє підтвердження в ході апеляційного розгляду, однак не встановлена відсутність близьких родичів дитини, які могли б тимчасово влаштувати дитину у себе.

Наведені захисником ОСОБА_8 доводи не є безумовними підставами для застосування іншого запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, однак її твердження щодо завідомо непомірного для підозрюваного розміру застави колегія суддів вважає слушними.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Виходячи з практики Європейського суду з прав людини розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

На переконання колегії суддів, враховуючи принцип щодо пропорційності розміру застави обов`язку підозрюваного виконувати покладені на нього обов`язки, а також помірності для нього такого розміру, визначений слідчим суддею розмір застави в межах 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, слід змінити та зменшити розмір застави до 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 121 120 гривень.

Саме такий розмір застави, на думку колегії суддів, буде співмірним з існуючими у кримінальному провадженні ризиками та в разі внесення такого розміру застави це зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного і виконання ним процесуальних обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

З урахуванням викладеного, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційну скаргу захисника ОСОБА_8 в інтересах підозрюваного ОСОБА_9 необхідно задовольнити частково, ухвалу слідчого судді скасувати, зменшити розмір застави до 40 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Керуючись ст.ст. 405, 407, 419, 422 КПК України, суд

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_8 в інтересах підозрюваного ОСОБА_9 задовольнити частково.

Ухвалу слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 24.07.2024 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо ОСОБА_9 скасувати.

Клопотання старшого слідчого слідчого управління Головного управління Національної поліції у Вінницькій області майора поліції ОСОБА_10 - задовольнити частково.

Застосувати до ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Строк тримання під вартою діє протягом 60 (шістдесяти) днів з моменту затримання ОСОБА_9 , тобто до 14 години 15 хвилин 20.09.2024.

Строк дії ухвали суду про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою визначити до 20.09.2024.

Визначити ОСОБА_9 заставу в розмірі 40 прожиткових мінімуми для працездатних осіб, що становить 121 120 (сто двадцять одна тисяча сто двадцять) гривень, які необхідно внести на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

У разі внесення застави на ОСОБА_9 будуть покладені наступні обов`язки:

- прибувати на виклики слідчого, прокурора та суду за першою вимогою;

- не відлучатись з населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого чи прокурора та суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- утриматись від спілкування із особами, які являються свідками у даному кримінальному провадженні;

- здати на відповідальне зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорта) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Якщо ОСОБА_9 не виконає покладені на нього обов`язки, то застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 КПК України.

У разі внесення застави та покладення обов`язків на підозрюваного ОСОБА_9 - визначити термін їх дії відповідно до ч. 6 ст. 194 КПК України, тобто в межах строку досудового розслідування на час покладення обов`язків.

Ухвала набуває законної сили з моменту оголошення, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4