СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кп/759/928/24
ун. № 759/3359/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 листопада 2024 року м.Київ

Святошинський районний суд м. Києва в складі:

головуючої судді ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання: ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000568 від 09.02.2024 стосовно:

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Києва, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України,

за участю: прокурора ОСОБА_4 , обвинуваченого ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_5 ,

ВСТАНОВИВ:

На розгляді суду перебуває вказане кримінальне провадження.

В судовому засіданні прокурор подав клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, застосованого до обвинуваченого ОСОБА_3 строком на 60 днів. В обґрунтування клопотання прокурором зазначено, що ризики, передбачені п.п. 1,3,5 ч. 1 ст.177 КПК України, та обставини, які слугували підставою для обрання та продовження запобіжного заходу, на даний час продовжують існувати та не зменшились. На думку прокурора застосування більш м`якого запобіжного заходу не зможе запобігти вказаним ризикам та забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого.

Прокурор підтримав подане ним клопотання з викладених у ньому підстав та просив задовольнити.

Захисник, думку якого підтримав обвинувачений ОСОБА_3 , проти клопотання заперечив з огляду на те, що прокурором не доведено наявність заявлених ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, та доцільність застосування найсуворішого запобіжного заходу, просив у задоволенні клопотання прокурора відмовити та застосувати до обвинуваченого запобіжний захід у виді домашнього арешту, який здатний забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого.

Вислухавши думку учасників судового провадження, дослідивши подане клопотання та наявні матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Ухвалою суду від 18.09.2024 обвинуваченому ОСОБА_3 продовжено строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в умовах Державної установи «Київський слідчий ізолятор» до 16 листопада 2024 року включно, а також визначено розмір застави як альтернативний запобіжний захід у межах 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 60 560 ( шістдесят тисяч п`ятсот шістдесят) грн. 00 коп.

Завершити судовий розгляд до закінчення строку дії запобіжного заходу з огляду на стадію судового провадження (дослідження доказів) неможливо.

Відповідно до ч. 1 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Відповідно до ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.

При обранні та продовженні обвинуваченому ОСОБА_3 запобіжного заходу у виді триманні під вартою були встановлені наступні ризики, передбачені ч.1 ст.177 КПК України: ризик того, що обвинувачений може переховуватись від суду, впливати на потерпілого та свідків у кримінальному провадженні, а також ризик того, що обвинувачений може вчинити інше кримінальне правопорушення.

Надаючи оцінку наявності ризиків, заявлених прокурором у клопотанні, суд зазначає наступне.

Так, ризик переховування від суду обґрунтовується тим, що обвинувачений ОСОБА_3 , з метою уникнення покарання, передбаченого за вчинення інкримінованого злочину( позбавлення волі строк від семи до десяти років), може вдатися до відповідних дій, оскільки у останнього відсутні міцні соціальні зв`язки та достатні стримуючі фактори.

Ризик того, що обвинувачений ОСОБА_3 може вчинити інше кримінальне правопорушення обґрунтовується тим, що останній не працевлаштований, офіційного джерела доходу не має, обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення з корисливих мотивів, раніше судимий. Окрім того, до обставини, яка збільшує ризику втечі, безумовно належить військова агресія рф проти України, яка суттєво обмежує можливості виконання органами влади своїх повноважень на певних територіях.

Водночас, з огляду на стадію судового провадження, ризик можливих спроб обвинуваченого впливати на свідків та потерпілого з метою змусити їх змінити покази на свою користь, наразі не знайшов свого підтвердження.

Судом враховано, що ОСОБА_3 інкримінується вчинення злочину, який відноситься до категорії тяжкого та передбачає покарання на строк від семи до десяти років позбавлення волі, обвинувачений не одружений, утриманців не має, раніше судимий. Також суд бере до уваги стан здоров`я обвинуваченого ОСОБА_3 , який не виключає можливість перебування його під вартою в умовах слідчого ізолятора на час судового провадження, та його вік.

З огляду на фактичні обставини інкримінованого обвинуваченому ОСОБА_3 , кримінального правопорушення, наявність ризиків, передбачених п.п. 1,5 ч. 1 ст.177 КПК України, які є триваючими та наразі не зменшились, суд доходить висновку про обґрунтованість клопотання прокурора та вважає необхідним продовжити обвинуваченому ОСОБА_3 запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів, оскільки, на думку суду, більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою, зокрема, у вигляді домашнього арешту, не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого та запобігти встановленим ризикам.

Водночас, враховуючи обставини кримінального правопорушення та особу обвинуваченого, його вік та майновий стан, суд вважає за доцільне залишити попередньо визначений розмір застави як альтернативний запобіжний захід у межах 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 60 560 ( шістдесят тисяч п`ятсот шістдесят) грн. 00 коп., яку вважає співмірною з наявними в кримінальному провадженні ризиками та покладає на обвинуваченого обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177, 182,183, 194, 331 КПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора - задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_3 запобіжний захід у виді тримання під вартою в умовах Державної установи «Київський слідчий ізолятор» строком на 60 днів, тобто до 03 січня 2025 року включно.

Визначити обвинуваченому ОСОБА_3 заставу у межах 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 60 560 ( шістдесят тисяч п`ятсот шістдесят) грн. 00 коп., яка може бути внесена як самим обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Святошинського районного суду м. Києва, після внесення якої ОСОБА_3 підлягає звільненню з-під варти в порядку, передбаченому ч. 4 ст. 202 КПК України.

На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на обвинуваченого ОСОБА_3 у разі внесення застави строком на два місяці з моменту внесення застави наступні обов`язки: прибувати до суду за викликом; не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає без дозволу суду; повідомляти суд про зміну свого місця проживання; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії цієї ухвали.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений ОСОБА_3 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.

Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_3 , що в разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні застави обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

Строк дії ухвали визначити до 03 січня 2025 року включно.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Суддя ОСОБА_1