УХВАЛА

11 червня 2024 року

м. Київ

справа № 759/7254/22

провадження № 51-532 км 24

Верховний Суд колегією суддів Першої судової палати

Касаційного кримінального суду(далі - Суд) у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

прокурора ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

особи, стосовно якої закрито

кримінальне провадження, ОСОБА_7

розглянув у відкритому судовому засіданні касаційну скаргу прокурора на ухвали Святошинського районного суду м. Києва від 29 червня 2023 року та Київського апеляційного суду від 31 жовтня 2023 року у кримінальному провадженні № 0000027 від 14 січня 2022 року стосовно ОСОБА_7 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 Кримінального кодексу України (далі - КК).

Зміст оскаржених судових рішень і встановлені судами першої та апеляційної інстанцій обставини

Святошинський районний суд м. Києва ухвалою від 29 червня 2023 року закрив кримінальне провадження № 0000027 від 14 січня 2022 року за обвинуваченням ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК, на підставі п. 10 ч. 1 ст. 284 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК).

Прокурор, не погоджуючись із указаною ухвалою, оскаржив її в апеляційному порядку.

Київський апеляційний суд ухвалою від 31 жовтня 2023 року залишив апеляційну скаргу прокурора без задоволення, а ухвалу суду першої інстанції стосовно ОСОБА_7 - без зміни.

Вимоги касаційної скарги та узагальнені доводи особи, яка її подала

Прокурор, не погодившись із судовими рішеннями через істотне порушення вимог кримінального процесуального закону, подав касаційну скаргу, в якій просив їх скасувати та призначити новий розгляд у суді першої інстанції. Свої вимоги прокурор мотивував тим, що:

- суд першої інстанції:

- неправильно обчислив строки досудового розслідування та безпідставно закрив кримінальне провадження на підставі п. 10 ч. 1 ст. 284 КПК;

- не врахував того, що постанова про закриття кримінального провадження стосовно ОСОБА_7 від 01 березня 2022 року була винесена у зв`язку з неможливістю подальшого проведення досудового розслідування та отримання доказів для доведення винуватості особи в суді через повномасштабне вторгнення РФ та воєнний стан;

- суд апеляційної інстанції:

- належним чином не перевірив доводи апеляційної скарги прокурора та постановив ухвалу, яка не відповідає вимогам ст. 419 КПК.

На касаційну скаргу прокурора захисник подав письмове заперечення, в якому, із наведенням відповідних аргументів, просив залишити її без задоволення, а оскаржувані судові рішення - без змін.

Позиції учасників судового провадження

Прокурор підтримав доводи касаційної скарги, просив її задовольнити, скасувати оскаржувані судові рішення та призначити новий розгляд у суді першої інстанції.

ОСОБА_7 та його захисник заперечили проти задоволення касаційної скарги, просили залишити оскаржувані судові рішення без змін.

Мотиви Суду

Заслухавши доповідь судді, думки учасників провадження, обговоривши доводи касаційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що кримінальне провадження за касаційною прокурора на ухвали Святошинського районного суду м. Києва від 29 червня 2023 року та Київського апеляційного суду від 31 жовтня 2023 року у кримінальному провадженні № 0000027 від 14 січня 2022 року стосовно ОСОБА_7 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК, необхідно передати на розгляд об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду з огляду на таке.

Відповідно до ч. 1 ст. 36 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», Верховний Суд забезпечує сталість та єдність судової практики у порядку та спосіб, визначені процесуальним законом.

Реалізація цього завдання відбувається, зокрема, шляхом здійснення правосуддя, під час якого Верховний Суд у своїх рішеннях висловлює правову позицію щодо правозастосування, орієнтуючи у такій спосіб судову практику на однакове застосування норм права.

Висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду, враховуються іншими судами при застосуванні таких норм права (ч. 6 ст. 13 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»).

Відповідно до положень ч. 2 ст. 434-1 КПК суд, який розглядає кримінальне провадження в касаційному порядку у складі колегії суддів або палати, передає таке кримінальне провадження на розгляд об`єднаної палати, якщо ця колегія або палата вважає за необхідне відступити від висновку щодо застосування норми права у подібних правовідносинах, викладеного в раніше ухваленому рішенні Верховного Суду у складі колегії суддів з іншої палати або у складі іншої палати чи іншої об`єднаної палати.

Так, Третя судова палата Касаційного кримінального суду Верховного Суду (далі - Третя судова палата) у постановівід 03 квітня 2023 року(справа № 367/1335/21, провадження № 51-2448 км 22) зробила висновок, зокрема, про те, що у разі скасування Генеральним прокурором, керівником обласної прокуратури, керівником окружної прокуратури, їх першими заступниками та заступниками в межах строків, передбачених ст. 219 КПК, постанови прокурора про закриття кримінального провадження, у якому особі було повідомлено про підозру, час між винесенням постанови про закриття кримінального провадження до її скасування враховується у строки досудового розслідування. Кримінальним процесуальним законом не передбачено права скасування Генеральним прокурором, керівником обласної прокуратури, керівником окружної прокуратури, їх першими заступниками та заступниками постанови прокурора про закриття кримінального провадження, у якому особу повідомлено про підозру, поза межами строків, передбачених ст. 219 КПК.

Колегія суддів Третьої судової палати зробила цей висновок, обґрунтувавши його так:

- правила щодо врахування зазначеного часу до строку досудового розслідування у кримінальних провадженням, в яких особі було повідомлено про підозру, та в тих, де особі не повідомлено про підозру, є різними (диференційованими). В останніх провадженнях час між їх закриттям і скасуванням постанови про це не має враховуватися у строк розслідування, оскільки в них пріоритетним є виконання завдань кримінального провадження - захисту особи, суспільства, держави від кримінальних правопорушень, забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини (ст. 2 КПК), а також обов`язку прокурора, слідчого вжити всіх передбачених законом заходів для встановлення події кримінального правопорушення та особи, яка його вчинила (ст. 25 КПК);

- чинний КПК не встановлює правил обчислення строку досудового розслідування у разі скасування постанови про закриття кримінального провадження, а тому в такій ситуації відповідно до ч. 6 ст. 9 КПК мають бути застосовані загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 цього Кодексу; у кримінальному провадженні, в якому особі повідомлено про підозру, час від винесення постанови про його закриття до її скасування має враховуватися у строки досудового розслідування на підставі ч. 5 ст. 28 КПК, згідно з якою кожен має право, щоб обвинувачення щодо нього в найкоротший строк або стало предметом розгляду або щоб відповідне кримінальне провадження щодо нього було закрито.

Проте колегія суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду (далі - колегія суддів Першої судової палати) вважає за необхідне відступити від указаного висновку щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, виходячи з такого.

Як убачається з матеріалів кримінального провадження,

- 14 січня 2022 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі - ЄРДР) за № 0000027 були внесені відомості про кримінальне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 368 КК, за фактом вимагання неправомірної вигоди працівниками правоохоронного органу;

- 11 лютого 2022 року в кримінальному провадженні № 0000027 ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК;

- 01 березня 2022 року постановою прокурора відділу Київської міської прокуратури на підставі п. 3 ч. 1 ст. 284 КПК закрито кримінальне провадження стосовно підозрюваного ОСОБА_7 у кримінальному провадженні № 0000027 від 14 січня 2022 року;

- 27 травня 2022 року постановою заступника керівника Київської міської прокуратури скасовано постанову про закриття кримінального провадження стосовно ОСОБА_7 у кримінальному провадженні № 0000027 від 14 січня 2022 року.

Частиною 1 статті 219 КПК (у ред. Закону № 2617-VIII від 22 листопада 2018 року) визначено, що строк досудового розслідування обчислюється з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР до дня звернення до суду з обвинувальним актом, клопотанням про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотанням про звільнення особи від кримінальної відповідальності або до дня ухвалення рішення про закриття кримінального провадження.

Строк досудового розслідування з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР до дня повідомлення особі про підозру становить: 1) дванадцять місяців - у кримінальному провадженні щодо нетяжкого злочину; 2) вісімнадцять місяців - у кримінальному провадженні щодо тяжкого або особливо тяжкого злочину (ч. 2 ст. 219 КПК).

Кримінальне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 368 КК, відповідно до ст. 12 КК, є тяжким злочином, тому з огляду на положення ст. 219 КПК строк досудового розслідування для даного кримінального провадження становив вісімнадцять місяців.

Заступниккерівника Київської міської прокуратури постановою від 27 травня 2022 року скасував постанову від 01 березня 2022 року прокурора відділу Київської міської прокуратурипро закриття цього кримінального провадження.

Колегія суддів зауважує, що необхідність виконання завдань кримінального провадження щодо захисту особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, забезпечення швидкого, повного та неупередженого розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини не може ставитися в залежність від того, чи повідомлено особі про підозру. Після повідомлення про підозру виконання завдань не стає менш важливим.

Завдання кримінального провадження треба виконувати з однаковою ретельністю як до повідомлення особі про підозру, так і на стадії притягнення її до кримінальної відповідальності. І не лише ті завдання, на які вказала колегія суддів Третьої судової палати, а й інші, зазначені у ст. 2 КПК: охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження; забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб жоден невинуватий не був обвинуваченим або засудженим, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Крім того, право особи на розгляд обвинувачення щодо неї в найкоротший строк у разі скасування постанови про закриття кримінального провадження і врахування відповідного періоду часу до строку досудового розслідування не може автоматично вважатися порушеним чи обмеженим.

Критеріями для визначення розумності строків кримінального провадження є: складність кримінального провадження, яка визначається з урахуванням кількості підозрюваних, обвинувачених та кримінальних правопорушень, щодо яких здійснюється провадження, обсягу та специфіки процесуальних дій, необхідних для здійснення досудового розслідування тощо; поведінка учасників кримінального провадження; спосіб здійснення слідчим, прокурором і судом своїх повноважень (ч. 3 ст. 28 КПК).

У кримінальному провадженні, що було предметом розгляду колегії суддів Третьої судової палати, як і в цій справі, ключовим критерієм для визначення розумності строків провадження є спосіб здійснення прокурором своїх повноважень в частині скасування постанови про закриття кримінального провадження на стадії досудового розслідування.

До повноважень прокурора належить скасування постанови слідчого, дізнавача про закриття кримінального провадження з власної ініціативи протягом двадцяти днів або за скаргою заявника, потерпілого, якщо така скарга подана потягом десяти днів з моменту отримання заявником, потерпілим копії постанови (ч. 6 ст. 284 КПК).

Генеральний прокурор, керівник обласної прокуратури, керівник окружної прокуратури, їх перші заступники та заступники мають право скасовувати постанови слідчих та прокурорів нижчого рівня у межах строків досудового розслідування, передбачених ст. 219 КПК.

Розумні строки не можуть перевищувати передбачені КПК строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень (ч. 1 ст. 28 КПК). Прокурор, приймаючи законне рішення про скасування постанови про закриття кримінального провадження протягом встановлених процесуальним законом строків, діє в межах розумних строків. А тому в цьому разі відсутні підстави стверджувати про посягання на право особи на розгляд обвинувачення щодо неї в найкоротший строк.

Із вищевикладених міркувань реалізація прокурором свого законного повноваження на скасування постанови про закриття кримінального провадження не може розглядатися як підстава не включати період часу між закриттям провадження і скасуванням постанови про це до строку досудового розслідування.

З огляду на зазначене, колегія суддів уважає за необхідне відступити від висновку Третьої судової палати щодо застосування норми права у подібних правовідносинах та передати кримінальне провадження стосовно ОСОБА_7 на розгляд об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду, зробивши висновок про те, що у разі скасування Генеральним прокурором, керівником обласної прокуратури, керівником окружної прокуратури, їх першими заступниками та заступниками в межах строків, передбачених ст. 219 КПК, постанови прокурора про закриття кримінального провадження, у якому особі було повідомлено про підозру, час між винесенням постанови про закриття кримінального провадження до її скасування не враховується у строк досудового розслідування.

Керуючись статтями 434-1, 434-2, 441 КПК, Суд

постановив:

Кримінальне провадження за касаційною скаргою прокурора на ухвали Святошинського районного суду м. Києва від 29 червня 2023 року та Київського апеляційного суду від 31 жовтня 2023 року у кримінальному провадженні № 0000027 від 14 січня 2022 року стосовно ОСОБА_7 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК, передати на розгляд об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду.

Ухвала є остаточною й оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3