Справа № 308/5139/23
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
01 березня 2024 року м. Ужгород
01.03.2024 року від захисника обвинуваченого ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 через канцелярію суду надійшло клопотання про зменшення розміру застави. Клопотання мотивує тим, що ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 07.04.2023 року відносно обвинуваченого ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою та визначено розміру застави 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 134200 грн. Проте, захисник стверджує, що такий розмір застави є непомірним для обвинуваченого, останній коштів не має, оскільки близько пів року перебуває під вартою, майна не має. Вважає, що 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, для обвинуваченого ОСОБА_8 будуть гарантувати дотримання ним усіх процесуальних обов`язків.
У судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_9 та його захисник адвокат ОСОБА_5 у судовому засіданні підтримали продане клопотання про зменшення розміру застави, просили його задовольнити з підстав та мотивів наведених у клопотанні.
Прокурор ОСОБА_3 у судовому засіданні заперечив проти задоволення клопотання, вважає, що визначений розмір застави обраний обвинуваченому ОСОБА_9 з урахування його особи, обставин справи, є необхідним для забезпечення належної процесуальної поведінки обвинуваченого.
Обвинувачений ОСОБА_6 та його захисник адвокат ОСОБА_7 у судовому засіданні залишили вирішення даного питання на розсуд суду.
Вислухавши учасників кримінального провадження, дослідивши наявні матеріали, суд дійшов наступного висновку.
Судом встановлено, що згідно з ухвалою Ужгородського міькрайонного суду Закарпатської області від 07.04.2023 року , відносно ОСОБА_9 обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 185, ч. ст. 185 КК України, обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою та у відповідності до вимог ч.3 ст. 183 КПК України визначено розмір застави достатній для забезпечення належної процесуальної поведінки обвинуваченого у розмірі 50 (п`ятдесяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 134200, 00 грн. (сто тридцять чотири тисячі двісті грн.) (50х2684).
Згідно вимог ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього. У ч. 5 цієї статті визначено мінімальні і максимальні розміри застави, які дають можливість досягти мети запобіжного заходу без обмеження права на свободу та особисту недоторканність. У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно. При цьому застава, внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень, що сприяє виконанню завдань кримінального провадження.
Отже, кримінальний процесуальний закон пов`язує можливість забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та нівелювання ризиків кримінального провадження не самою заставою як видом запобіжного заходу, а заставою у відповідному розмірі, який визначається з урахуванням різних критеріїв, закріплених у ч. 5 ст. 182 та ст. 178 КПК України.
Відповідно, розмір застави впливає на рівень таких гарантій і має бути пропорційним обставинам кримінального провадження, встановленим ризикам кримінального провадження, обов`язкам підозрюваного і стадії кримінального провадження.
Судом встановлено, що інкриміновані ОСОБА_9 кримінальні правопорушення відносяться до категорії тяжких злочинів.
Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину визначається у межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим статтею 177 КПК, на будь-якій стадії кримінального провадження, тобто як на стадії досудового розслідування, так і на стадії судового провадження.
Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, зокрема, справи «Мангурас проти Іспанії» від 20 листопада 2010 року, відповідно до якої розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.
Європейський суд з прав людини, неодноразово наголошував на тому, що непомірний розмір застави з статками (майновим станом) обвинуваченого, є лише формальним виконанням вимог Європейської конвенції з прав людини, тому у своїх рішеннях суди повинні керуватись також розмірами прибутків підозрюваного (обвинуваченого). Це означає, що, з одного боку, розмір застави повинен бути таким, що загроза її втрати утримувала обвинуваченого від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки, а з іншого - її внесення не призвело до втрати ним та його утриманцями засобів для гідного людяного проживання».
Положення КПК та практика ЄСПЛ орієнтують на такі критерії, які слід врахувати при визначені розміру застави: (1) обставини кримінального правопорушення; (2) особливий характер справи; (3) майновий стан підозрюваного; (4) його сімейний стан, у тому числі матеріальне становище близьких осіб; (5) масштаб його фінансових операцій; (6) даних про особу підозрюваного; (7) встановлені ризики, передбачених статтею 177 КПК; (8) «професійне середовище» підозрюваного; (9) помірність обраного розміру застави та можливість її виконання, а також за певних обставин (10) шкода, завдана кримінальним правопорушенням тощо.
В даному випадку, розмір застави в сумі 134200, 00 грн. був встановлений судом з огляду на актуальну підвищену суспільну небезпеку злочину в скоєнні якого обвинувачений ОСОБА_9 , та з урахуванням особи обвинуваченого, зокрема, що останній раніше судимий, вчинив новий злочин перебуваючи під іспитовим строком, його віку, стану здоров`я та майнового стану, а також обставин злочину, тобто, з огляду на впевненість у тому, що перспектива втрати застави у випадку внесення застви та неявки обвинуваченного до суду, буде достатньою для того, щоб утримати обвинваченого від протиправної поведінки в майбутньому.
Враховуючи фактичні обставини даного кримінального провадження, приймаючи до уваги наявність встановлених в рамках даного кримінального провадження ризиків, зважаючи на тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_9 , суд доходить висновку, що зменшення розміру застави до 53 680,00 грн., не забезпечить належну процесуальну поведінку обвинуваченого ОСОБА_4 , а тому, підстави для зміни розміру застави та задоволення клопотання відсутні та в задоволенні клопотання слід відмовити.
Керуючись статтями 177, 182, 201, 372, 376 КПК України,-
У задоволенні клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 про зменшення розміру застави визначеної згідно ухвали Ужгородського місьрайонного суду Закарпатської області від 07.04.2023року - відмовити.
Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено та проголошено 04.03.2024 року.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_1