Справа № 522/5444/24
Провадження №1-кс/522/2084/24
УХВАЛА

08 квітня 2024 року м. Одеса

Слідчий суддя Приморського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого слідчого відділення відділу поліції №2 Одеського районного управління поліції № 1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Приморської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_7 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Миколаїв, громадянина України, середньою освітою, неодруженого, офіційно не працевлаштованого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , зі слів раніше судимого,

підозрюваного в рамках кримінального провадження №0000474 від 07.04.2024 року, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До Приморського районного суду м. Одеси звернувся слідчий СВ ВП №2 Одеського РУП №1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 з клопотанням, погодженим прокурором Приморської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_7 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного в рамках кримінального провадження №0000474 від 07.04.2024 року, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

Клопотання обґрунтовано тим, що ОСОБА_5 , достовірно знаючи про те, що Указом Президента України та Верховного головнокомандувача Збройних сил України від 24.02.2022 № 64/2022 та Закону України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 № 2102-IХ введено воєнний стан на всій території України, дію якого неодноразово було продовжено, зокрема згідно з Законом України «Про затвердження Указу Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" від 06.02.2024 № 3564-IX, воєнний стан було продовжено з 14.02.2024 строком на 90 діб, а також, що було посилено кримінальну відповідальність за вчинення корисливих злочинів проти власності відповідно до Закону України «Про внесення змін до Кримінального кодексу України щодо посилення відповідальності за мародерство» № 2117-ІХ від 03.03.2022 року, вчинив кримінальне правопорушення за наступних обставин.

Так, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , 07.04.2024 року о 01:30 год. перебував за адресою: АДРЕСА_2 , підшукуючи особу, майном якої можливо відкрито заволодіти. Помітивши в зазначеному місці раніше не знайомого йому ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_5 вирішив відкрито заволодіти його особистими речами. При цьому, ОСОБА_5 попередньо вирішив для себе, що для подолання можливого опору потерпілого та забезпечення доступу до майна потерпілого, а також для забезпечення раптовості своїх дій, до потерпілого необхідно застосувати насильство у вигляді нанесення ударів кулаками в обличчя.

Враховуючи викладене, ОСОБА_5 з корисливих мотивів, переслідуючи ціль особистого збагачення, прослідував разом із потерпілим ОСОБА_8 по АДРЕСА_3 , очікуючи на слушну нагоду для вчинення пограбування.

07.04.2024 о 01:40 ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_3 , реалізуючи свій намір, раптово для потерпілого підійшов до нього та діючи відкрито наніс ОСОБА_8 один удар кулаком в обличчя, завдавши потерпілому фізичного болю, тобто застосував насильство, яке не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого. Від зазначеного удару ОСОБА_8 впав на землю, при цьому ОСОБА_5 , діючи відкрито, взяв з лівої кишені кофти потерпілого мобільний телефон «Iphone X» в корпусі білого кольору, після чого наніс ще один удар кулаком в обличчя, забравши з лівої кишені кофти потерпілого ще Power Bank марки «Ridea» модель «Phoenix 10» з фонариком в корпусі чорного кольору, провід зарядки білого кольору марки «Hoco», після чого з вказаним майном покинув місце вчинення злочину.

Зазначеними навмисними діями ОСОБА_5 заволодів наступним майном ОСОБА_8 : портативна зарядка Power Bank марки «Ridea» модель «Phoenix 10» з фонариком в корпусі чорного кольору вартістю 500 грн., провід зарядки білого кольору марки «Hoco», який не має для потерпілого цінності, мобільний телефон марки «Apple» модель «Iphone X» об`ємом пам`яті на 256 Гб в корпусі білого кольору, на якому був чохол чорного кольору з ІМЕІ №1: НОМЕР_1 вартістю 3000 гривень.

Зазначеними навмисними діями ОСОБА_5 заволодів наступним майном ОСОБА_8 : портативна зарядка Power Bank марки «Ridea» модель «Phoenix 10» з фонариком в корпусі чорного кольору вартістю 500 грн., провід зарядки білого кольору марки «Hoco», який не має для потерпілого цінності, мобільний телефон марки «Apple» модель «Iphone X» об`ємом пам`яті на 256 Гб в корпусі білого кольору, на якому був чохол чорного кольору з ІМЕІ №1: НОМЕР_1 вартістю 3000 гривень.

Відкрито заволодівши зазначеним чужим майном та завдавши потерпілому матеріальної шкоди на загальну суму 3500 грн., ОСОБА_5 втік з місця пограбування по АДРЕСА_2 , розпорядившись зазначеним чужим майном на власний розсуд.

Таким чином, ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

07.04.2024 року ОСОБА_5 було затримано та у цей же день йому пред`явлено підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, за кваліфікуючими ознаками - відкрите викрадення чужого майна (грабіж), поєднаний з насильством, яке не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого, вчинене в умовах воєнного стану.

Факт вчинення вищевказаного кримінального правопорушення ОСОБА_5 підтверджують зібрані у кримінальному проваджені докази.

ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину, за скоєння якого йому, у разі визнання винним, загрожує покарання у вигляді позбавлення волі на строк від семи до десяти років позбавлення волі, є раніше судимою особою, зібрані в ході досудового розслідування докази є вагомими, у зв`язку з чим, слідчий звернувся до суду із клопотанням про застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, посилаючись на ризики, передбачені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання слідчого та просив його задовольнити у повному обсязі, застосувавши до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, посилаючись на те, що наявні ризики, передбачені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування і суду, здійснювати незаконний вплив на потерпілого та свідків у зазначеному кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення.

ОСОБА_5 та його захисник проти задоволення клопотання слідчого заперечували, посилаючись на необґрунтованість ризиків, зазначених у ньому.

Дослідивши матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання слідчого, допитавши підозрюваного в межах заявленого клопотання, заслухавши учасників судового розгляду, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання слідчого підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст. 9 Конституції України, чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України.

Згідно з ч. 4 ст. 8 КПК України, принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини

Окрім цього, відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до практики ЄСПЛ, при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів, передбачених законом (правова позиція, викладена у п.80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України»).

Крім того, слідчий суддя враховує положення ст.5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Погоджуючись з прокурором, слідчий суддя виходить з того, що діючий Кримінальний процесуальний Кодекс України встановлює обов`язок розглядати обґрунтованість підозри, що за визначенням ЄСПЛ «є необхідною умовою законності тримання під вартою» (Нечипорук і Йонкало проти України, no. 42310/04, § 219, 21 квітня 2011 року).

Відповідно до практики ЄСПЛ «обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, закріпленої у статті 5 § 1(с) Конвенції». За визначенням ЄСПЛ «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у статті 5 § 1(с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин» (K.-F. проти Німеччини, 27 листопада 1997, § 57).

З урахуванням конкретних обставин справи та практики ЄСПЛ, слідчий суддя вважає, що надані органом досудового розслідування до клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 докази, в своїй сукупності, на даній стадії досудового розслідування, вказують на обґрунтованість пред`явленої йому підозри у вчиненні вказаного злочину.

Як встановлено в судовому засіданні, є підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування і суду, незаконно впливати на потерпілого та свідків у цьому ж кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Пред`явлену ОСОБА_5 підозру підтверджують зібрані у кримінальному провадженні та долучені до клопотання докази, а саме:

-протокол огляду місця події;

-протокол допиту потерпілого ОСОБА_8 ;

-протокол пред`явлення особи для впізнання за участю потерпілого ОСОБА_8 ;

-протокол допиту свідка ОСОБА_9 ;

-протокол впізнання особи за фотознімками за участю ОСОБА_9 ;

-протокол допиту свідка ОСОБА_10 ;

-протокол впізнання особи за фотознімками за участю ОСОБА_10 ;

-протокол огляду речей та документів;

-протокол допиту свідка ОСОБА_11 ;

-іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.

Отже, слідчим суддею встановлено, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, є раніше судимою особою, зібрані в ході досудового розслідування докази є вагомими, та у разі визнання його винним, йому загрожує покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 7 до 10 років, що згідно з п. 5 ч. 4 ст. 183 КПК України, дозволяє обрання йому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також уникнення ризиків, передбачених ст.177 КПК України, а саме: підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування чи суду, незаконно впливати на потерпілого та свідків у цьому кримінальному провадженні, вчинити нові злочини.

Під час досудового слідства встановлено обставини, які слід врахувати при обранні запобіжного заходу, передбачені ст. 178 КПК України, а саме:

- вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним злочину;

- тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні вказаного злочину.

При цьому слідчий суддя враховує, що ОСОБА_5 у судовому засіданні підтвердив, що раніше був засуджений на території РФ до покарання у виді 9 років позбавлення волі, станом на теперішній час офіційно не працевлаштований, тобто не має засобів для існування.

За таких обставин, наявні достатні підстави вважати, що обрання менш суворого запобіжного заходу до ОСОБА_5 не запобігатиме наведеним ризикам.

Обставин, передбачених ч. 4 ст. 183 КПК України, які є перешкодою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не встановлено.

Інші, менш суворі запобіжні заходи не зможуть запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

За результатом розгляду клопотання слідчого чи прокурора про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя застосовує запобіжний захід в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому КПК України.

Відповідно до сформованої Європейським судом з прав людини практики, тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи. Застосовуючи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства («Летельє проти Франції»).

Європейський суд з прав людини в своєму рішенні у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства», зазначив що факти, які викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження або навіть для пред`явлення обвинувачення, що є завданням наступних етапів кримінального процесу, сприяти якому має й тримання під вартою.

Європейський суд з прав людини в своєму рішенні у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства», зазначив що факти, які викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження або навіть для пред`явлення обвинувачення, що є завданням наступних етапів кримінального процесу, сприяти якому має й тримання під вартою.

Слідчий суддя вважає за можливе визначити в даному випадку заставу в розмірі 80 прожиткових мінімумів доходів громадян.

Для запобігання встановленим ризикам у випадку внесення застави доцільним буде покладення на підозрюваного обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, які будуть додатковою гарантією його належної поведінки поряд з ризиком втрати грошових коштів, внесених в якості застави, у випадку невиконання покладених на нього процесуальних обов`язків.

Питання щодо доведеності вини ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого злочину та правильності кваліфікації її дій слідчим суддею при розгляді клопотання не вирішувались, оскільки підлягають дослідженню при проведенні досудового розслідування та під час розгляду справи по суті.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 194, 197, 205, 206, 371-372, 395 КПК України,

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого СВ ВП №2 Одеського РУП №1 ГУНП в Одеські області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Приморської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_7 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного в рамках кримінального провадження №0000474 від 07.04.2024 року, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Одеській слідчий ізолятор» строком на 60 діб в межах строку досудового розслідування, тобто до 05.06.2024 року включно.

Строк дії запобіжного заходу обчислюється з моменту затримання ОСОБА_5 , тобто з 07 квітня 2024 року.

Визначити відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , розмір застави як запобіжного заходу, достатній для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто у сумі 242240,00 (двісті сорок дві тисячі двісті сорок) гривень.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу на рахунок ТУ ДСА України в Одеській області, з призначенням платежу: застава за підозрюваного; провадження по справі №1-кс/522/2084/24.

Підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави.

У разі внесення застави, покласти на підозрюваного обов`язки строком на 2 (два) місяці, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:

1) прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора в розумні строки;

2) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

3) не відлучатися з міста Одеси без дозволу слідчого, прокурора або суду;

4) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт, інші документи, що дають право на виїзд/в`їзд з України;

5) утримуватись від спілкування із особами допитаними як свідками в рамках даного кримінального провадження.

Роз`яснити підозрюваному наслідки невиконання вказаних обов`язків, а саме: у разі, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, без поважних причин не повідомив про причину своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави суддя вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді, може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Повний текст ухвали проголошено 10 квітня 2024 року о 14 год. 20 хв.

Слідчий суддя ОСОБА_1