Справа №175/5636/24
провадження №1-кс/175/1594/24
У Х В А Л А

Іменем України

19 квітня 2024 року смт. Слобожанське

Дніпропетровський районний суд Дніпропетровської області у складі:

слідчого судді ОСОБА_1

при секретареві ОСОБА_2 ,

розглянувши клопотання старшого дізнавача СД Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області майора поліції ОСОБА_3 від 18.04.2024 року, погоджене прокурором Донецької Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони у кримінальному провадженні № 0000138 від 18.04.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, про арешт майна, -

В С Т А Н О В И В :

До Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області надійшло клопотання старшого дізнавача СД Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області майора поліції ОСОБА_3 від 18.04.2024 року, погоджене прокурором Донецької Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони у кримінальному провадженні № 0000138 від 18.04.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, про арешт майна.

В обґрунтування свого клопотання дізнавач зазначає, що в провадженні СД Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області перебувають матеріали досудового розслідування кримінального провадження № 0000138 від 18.04.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

Дізнавач надав до суду заяву в якій просив справу розглянути без його участі.

Суд дослідивши матеріали клопотання, дійшов наступного висновку.

Дізнавачем Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області, під процесуальним керівництвом Донецької Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони, здійснюється досудове розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000138 від 18.04.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 17.04.2024 до Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області з лінії «102», надійшло повідомлення від працівника поліції ОСОБА_4 про те, що у місті Краматорськ з річки «Казенний Торець» військовослужбовець ВЧ НОМЕР_1 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , здійснював незаконний вилов раків без будь-яких на то дозволів та відповідних документів.

3 метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення, 17.04.2024 у період часу з 19 год. 04 хв. до 19 год. 18 хв. був проведений огляд місця події на відкритій ділянці місцевості, де знаходиться річка «Козений Торець», в ході огляду берегу річки у гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 було виявлено та вилучено:

- 23 (двадцять три) живих раки звичайних річних не широколапий, який не занесений до «Червоної Книги», і мають розміри від 10-16 см., які на підставі ст. 63 Закону України «Про тваринний світ», були повернуті у природне середовище;

- 1 (одна) раколовка яка представляє собою сітку зеленого кольору вдягнуту на металеві кільця діаметром 18 см., довжина раколовки 278см., яка поміщена до спец-пакету № PSP 4151927 з пояснювальним написом та підписами учасників ОМП, горловина якого була опечатана, і передана на зберігання до камери схову Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області вул. Академічна 25.

Є достатні підстави вважати, що вилучені під час огляду місця події речі та предмети, можуть містити відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час досудового розслідування кримінального правопорушення, тобто містять ознаки, зазначені в ст. 98 КПК України, як речового доказу.

Постановою старшого дізнавача СД Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області від 18.04.2024 вилучені в ході огляду 1 (одна) раколовка яка представляє собою сітку зеленого кольору вдягнуту на металеві кільця діаметром 18 см., довжина раколовки 278см., яка поміщена до спец-пакету №PSP 4151927 з пояснювальним написом та підписами учасників ОМП, горловина якого була опечатана, яка належать учаснику огляду гр-ну ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнано речовими доказами.

Вищевказана раколовка є знаряддями злочину, які спрямовані на незаконний вилов водних живих біоресурсів, та на яких залишено сліди злочину, 1 (одна) ракаловка яка представляє собою сітку зеленого кольору вдягнуту на металеві кільця діаметром 18 см., довжина раколовки 278см., яка була вилучена в ході вказаної слідчої дії від 17.04.2024, і є в розумінні 4. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами, правовий режим зберігання якого регламентується ст. 100 КПК України.

Відповідно до ч.1 ст. 100 КПК України речовий доказ, який був наданий стороні кримінального провадження або нею вилучений, повинен бути якнайшвидше повернутий володільцю, крім випадків, передбачених статтями 170-174 КПК України.

Враховуючи наведені вище обставини кримінального правопорушення, на теперішній час у досудового розслідування, з метою здійснення швидкого, всебічного, повного та неупередженого досудового розслідування у кримінальному провадження та прийняття кінцевого процесуального рішення у встановлені законодавством розумні строки, виникла процесуальна необхідність у проведенні, зокрема, експертних судових досліджень вилучених під час огляду місця події речей задля встановлення обставин, які підлягають доказуванню та мають значення для кримінального провадження.

Виходячи з норм ч.1 ст. 16 КПК України позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом. Відповідно до ч. 6 ст. 22 КПК України суд, зберігаючи об?єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов?язків, у тому числі у реалізації права на збирання речових доказів.

Згідно ч. 7 ст. 237 КПК України вилучені речі та документи під час огляду, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном. Відповідно до ч.1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Згідно зі ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна може відбуватися під час огляду. Відповідно до ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є, крім іншого, доказом злочину.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Арешт майна допускається, зокрема, з метою забезпечення збереження речових доказів. Арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України. Згідно статті 98 КПК України речовими доказами с матеріальні об?єкти, що були знаряддям скоєння кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або утримують інші відомості, що можуть бути використані як доказ факту або обставин, що встановлюються під час проведення досудового розслідування. Необхідність арешту майна зумовлюється обґрунтованою підозрою вважати, що незастосування цього заходу зумовить труднощі при проведенні експертиз, а також при проведенні інших слідчих дій, необхідність в яких може виникнути в ході проведення досудового розслідування, що перешкоджатиме встановленню усіх обставин, що підлягають доказуванню у вказаному кримінальному провадженні, внаслідок того, що вилучене майно може бути пошкоджене, зіпсоване, втрачене, знищене, передане іншій особі.

Відповідно до ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове позбавлення за ухвалою слідчого судді права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину.

Згідно ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

З урахуванням викладеного, з метою проведення експертизи, збереження вилучених об?єктів, предметів та речей в якості речового доказу та забезпечення завдань кримінального провадження в цілому, необхідно накласти на нього арешт, оскільки в разі повернення його є достатньо підстав вважати, що він може бути прихований, пошкоджений, зіпсований, знищений, перетворений чи відчужений, що може перешкодити кримінальному провадженню. Арешт вказаного майна, як захід забезпечення кримінального провадження, виправдовує потреби досудового розслідування з метою виконання завдань кримінального провадження, пов?язаних із забезпеченням швидкого, повного та неупередженого розслідування кримінальних правопорушень, а також використання вказаного майна в якості доказу. Потреби досудового розслідування у проведенні судових експертиз, інших експертних досліджень, об?єктами досліджень які вилучені під час огляду місця події від 17.04.2024 речі, з метою дослідження об?єктів, що містять відомості про обставини, що мають або можуть мати значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню у кримінальному провадженні, обґрунтовують втручання старшого дізнавача у право власності ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на вказане вилучене під час огляду місця події майно, з метою забезпечення збереження речових доказів для подальшого проведення відповідних слідчих дій та експертиз.

Згідно зі ст. 132 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом. Клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Враховуючи, що вилучене майно під час огляду місця події визнано речовими доказами у кримінальному провадженні та є доказами злочину, має суттєве значення для встановлення обставин вчинення кримінального правопорушення винними особами, а також підлягає конфіскації виникла необхідність у накладенні арешту на вказане майно.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання та дослідивши додані до нього документи, витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження № 0000138 від 18.04.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 КПК України.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Відповідно до ч.5 ст. 171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. Майно було вилучено 17 квітня 2024 року і 18 квітня 2024 року було клопотання слідчого щодо арешту майна надано до суду.

Статтею 84 КПК України передбачено, що доказами у кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню. Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.

При вирішенні питання про арешт майна суд враховує правову підставу для арешту майна, а також наслідки арешту майна, якими є фактичне позбавлення осіб можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Враховуючи викладене, з метою забезпечення виконання завдань кримінального провадження щодо швидкого, повного та неупередженого розслідування, суд вважає необхідним клопотання задовольнити та накласти арешт на вищевказані речі та майно.

Керуючись ст.ст. 167, 170-173 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

Клопотання старшого дізнавача СД Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області майора поліції ОСОБА_3 від 18.04.2024 року, погоджене прокурором Донецької Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони у кримінальному провадженні № 0000138 від 18.04.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування майном на: 1 (одну) рако ловку, яка представляє собою сітку зеленого кольору вдягнуту на металеві кільця діаметром 18 см., довжина раколовки 278см., яка поміщена до спец-пакету № PSP 4151927 з пояснювальним написом та підписами учасників ОМП, горловина якого була опечатана, і передана на зберігання до камери схову Краматорського РУП ГУНП в Донецькій області вул. Академічна 25, вилучену 17.04.2024 під час огляду місця події на відкритій ділянці місцевості, де знаходиться річка «Козений Торець».

Роз`яснити, що згідно ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Апеляційна скарга подається протягом п`яти днів з дня одержання копії цієї ухвали шляхом подання апеляційної скарги через Дніпропетровський районний суд до Дніпровського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1