Справа № 496/2914/24
Провадження № 1-кс/496/1257/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 квітня 2024 року Біляївського районний суд Одеської області у складі:

слідчого судді - ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Біляївка матеріали клопотання слідчого слідчого відділу Одеського районного управління поліції №2 Головного управління Національної поліції в Одеській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт майнау кримінальному провадженні №0000279 від 22.04.2024 року за ч. 2 ст. 155 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

Слідчий звернулась до суду з клопотанням про накладання арешту, яке обґрунтовано тим, що 22.04.2024 р. до чергової частини Одеського районного управління поліції № 2 ГУНП в Одеській області надійшло повідомлення на спецлінію «102» від ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 , про те, що у березні місяці 2024 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який являється відчимом заявниці вчинив дії сексуального характеру з неповнолітньою ОСОБА_4 (ЄО 5575 від 22.04.2024). В ході проведення огляду місця події від 22.04.2024 року за адресою: АДРЕСА_1 , виявлено та вилучено:

- мобільний телефон жовтого кольору марки «Samsung» Galaxy M15 з ІМЕІ1 : НОМЕР_1 , ІМЕІ2: НОМЕР_2 , який упаковано до сейф-пакета ICR 0153163, який належить ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ;

- мобільний телефон чорного кольору «Samsung» Galaxy М32, ІМЕІ1 : НОМЕР_3 , ІМЕІ2: НОМЕР_4 , який на момент вилучення в розбитому стані, належить ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2

23.04.2024 року слідчим винесено мотивовану постанову про визнання речовими доказами вилучених речей, оскільки останні вилучене майно має суттєве значення для органу досудового розслідування.

Вище зазначені об`єкти (речі та предмети) є такими, що зберегли на собі сліди та містять інші відомості, які можуть бути використані як факт доказу чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тому мають суттєве значення для подальшого розслідування вказаного кримінального провадження, отже є необхідність у накладені арешту на вище вказане майно.

Прокурор та слідчий в судове засідання не прибули, однак прохальна частина клопотання містить вимогу про проведення судового засідання за їх відсутності.

У відповідності ч. 2 ст. 172 КПК України, власники майна не викликались до суду.

Вивчивши матеріали, додані до клопотання, слідчий суддя вважає, що заявлене клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

У відповідності до п.7 ч.2 ст. 131 КПК України арешт майна є заходом забезпечення кримінального провадження.

Згідно з п.1 ч.3 ст.170 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

Відповідно до ч.1 ст. 170 КПК арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Частиною. 3 ст. 170 КПК України передбачено, що у випадку, передбаченому п.1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Так, в ч.1 ст. 98 КПК України вказано, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Слідчим СВ ОРУП №2 ГУНП в Одеській області винесено постанову від 23.04.2024 р. про визнання вказаного майна речовим доказом у кримінальному провадженні за №0000279 від 22.04.2024 року за ч. 2 ст. 155 КК України.

Враховуючи докази, додані до клопотання, слідчий суддя вважає, що вище вказане майно відповідає вимогам ст. 98 КПК України, є речовим доказом, тому підлягає збереженню до завершення кримінального провадження шляхом накладення арешту на майно.

Згідно ч.11 ст. 170 КПК України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Враховуючи обставини події, для запобігання можливості приховування, пошкодження, знищення, передачі, відчуження телефонів, слідчий суддя вважає за доцільне застосувати заборону відчуження, користування та розпорядження.

Керуючись ст. ст. 98, 170-173 КПК України,-

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчий про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт із забороною відчуження, розпорядження та користування на майно, яке 22.04.2024 року в ході проведення огляду за адресою: АДРЕСА_1 , виявлено та вилучено, а саме:

- мобільний телефон жовтого кольору марки «Samsung» Galaxy M15 з ІМЕIl: НОМЕР_1 , ІМЕІ2: НОМЕР_2 , який упаковано до сейф-пакета ICR 0153163, належить ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ;

- мобільний телефон чорного кольору «Samsung» Galaxy М32, ІМЕIl: НОМЕР_3 , ІМЕІ2: НОМЕР_4 , який на момент вилучення в розбитому стані, належить ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , до прийняття остаточного рішення по кримінальному проваджені.

Ухвалу допустити до негайного виконання.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1