Ухвала

Іменем України

27 червня 2024 року

Дніпропетровський районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

при секретареві ОСОБА_2

за участю сторін:

прокурора ОСОБА_3

обвинувачених ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9

захисників ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13

розглянувши у відкритому судовому засіданні у смт. Слобожанське обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0000863 відносно ОСОБА_4 обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 255, ч. 4 ст. 28, ч. 3 ст. 307 КК України, ОСОБА_8 , ОСОБА_5 , ОСОБА_9 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 обвинувачених у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 255, ч. 4 ст. 28, ч.3 ст. 307 КК України -

встановив:

При оголошенні перерви для продовження дослідження матеріалів прокурор заявила клопотання про продовження обвинуваченому ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді нічного домашнього арешту. Клопотання обґрунтовує тим, що у ході судового розгляду кримінального провадження та вивчення відомостей щодо особи обвинуваченого ОСОБА_7 установлені ризики, передбачені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Захисник ОСОБА_10 , який діє в інтересах ОСОБА_7 заперечував щодо продовження запропонованого прокурором запобіжного заходу, просив змінити його підзахисному запобіжний захід на особисте зобов`язання, так як продовження строку запобіжного заходу на термін понад 6 (шість) місяців суперечить КПК України.

Обвинувачений ОСОБА_7 підтримав клопотання свого захисника. Крім цього повідомив суду, що дім в якому він живе перебуває під обстрілами та розташований близько до бойових дій.

Суд, заслухавши клопотання прокурора і захисника, дослідивши їх доводи і обґрунтування, вважає, що клопотання захисника ОСОБА_10 про зміну запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_7 на особисте зобов`язання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно з ч. 1 ст. 131 КПК заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до п. 9 ч. 2 ст. 131 КПК одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження є запобіжні заходи.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам (ч. 1 ст. 177 КПК).

Отже, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення дієвості кримінального провадження, тобто досягнення його завдань.

Відповідно до частини 1 статті 331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Частиною 1 статті 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання… обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів дізнання та/або суду; 2)знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3)незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого… обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному проваджені; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому… обвинувачується.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: (1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні обвинуваченим кримінального правопорушення; (2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує прокурор; (3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ч. 1 ст. 179 КПК України, особисте зобов`язання полягає у покладенні на підозрюваного, обвинуваченого зобов`язання виконувати покладені на нього слідчим суддею, судом обов`язки, передбачені статтею 194 цього Кодексу.

Згідно із ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Саме з метою забезпечення виконання обов`язків передбачених ст. 177 КПК України для забезпечення дієвості кримінального провадження за наявності, зокрема, відповідних ризиків до підозрюваного можуть застосовуватися запобіжні заходи, зокрема, застава та особисте зобов`язання.

Суддею проаналізовано доводи сторони захисту, пояснення прокурора, обґрунтованість підозри, наявності ризиків, які були встановлені, поведінку обвинуваченого

В цьому аспекті суд також бере до уваги і певну тривалість кримінального провадження, що з урахуванням практики ЄСПЛ, зокрема загальних висновків, викладених у справах «Штепа проти України», «Ноймайстер проти Австрії» (Neumeister v. Austria), щодо зменшення ризику не процесуальної поведінки обвинуваченого зі спливом часу, за умови відсутності появлення нових обставин, що виправдовуватимуть застосування раніше обраного запобіжного заходу, а відтак, з урахуванням відсутності компрометуючих відомостей щодо неналежної процесуальної поведінки ОСОБА_7 , на переконання суду, в даному конкретному випадку, існують правові підставі для застосування до останнього менш суворого запобіжного заходу, ніж нічний домашній арешт, зокрема особистого зобов`язання, з визначенням обов`язків.

Саме такий запобіжний захід може як запобігти імовірному ризику, так і забезпечити належну поведінку обвинуваченого ОСОБА_7 в процесі розгляду кримінального провадження в суді.

Враховуючи вказані обставини суд вважає, що такий запобіжний захід як особисте зобов`язання забезпечить дотримання обвинуваченим ОСОБА_7 процесуальних обов`язків під час судового розгляду кримінального провадження, тому клопотання захисника та обвинуваченого про зміну запобіжного заходу підлягає задоволенню, а у задоволенні клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді нічного домашнього арешту слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 131, 177, 194, 331, 350 КПК України, суд -

ухвалив:

Оголосити перерву у судовому провадженні до 18 липня 2024 року о 09.30 години, резервними днями визначити: 25 липня 2024 року о 09.30 годині, 08 серпня 2024 року о 09.30 годині, 20 серпня 2024 року о 09.30 годині.

Клопотання прокурора ОСОБА_3 про продовження строку нічного домашнього арешту без застосування електронного засобу контролю ОСОБА_7 залишити без задоволення.

Клопотання сторони захисту про зміну запобіжного заходу на альтернативний задовольнити.

Застосувати до обвинуваченого ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Покласти на ОСОБА_7 , наступні обов`язки:

- не відлучатися за межі Дніпропетровської області в якій він проживає без дозволу прокурора або суду;

- повідомляти прокурора чи суд, про зміну свого місця мешкання та роботи;

- прибувати до прокурора або суду, за першим викликом;

Встановити строк, на який покладено вказані обов`язки щодо обвинуваченого до 27 серпня 2024 року.

Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_7 , що у разі невиконання вказаних обов`язків до нього може бути застосований більш суворий запобіжний захід і накладене грошове стягнення в розмірі від 0,25 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Контроль за виконанням ухвали на час перебування справи у провадженні суду покласти на прокурора.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Суддя ОСОБА_1