Справа № 646/4520/24
№ провадження 1-кс/646/1201/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26.04.2024 м.Харків

Слідчий суддя Червонозаводського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань клопотання прокурора Слобідської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню за № 0000171 від 22.04.2024,

встановив:

У провадження слідчого судді Червонозаводського районного суду м. Харкова надійшло клопотання прокурора Слобідської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню за № 0000171 від 22.04.2024.

В обґрунтування клопотання прокурор зазначає, що сектором дізнання відділу поліції №1 ХРУП №1 ГУ Національної поліції в Харківській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0000171 від 22.04.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України.

21.04.2024 р.н. приблизно о 12:25 працівниками поліції за адресою: АДРЕСА_1 було зупинеино гр. ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 у якого при собі було виявлено та вилучено полімерний зіп-пакет з речовиною зеленого кольору рослинного походження.

Вище вказана речовина належать ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , .мешкає за адресою: АДРЕСА_2 .

22.04.2024 вищевказану речовину визнано речовим доказом по кримінальному провадженню №0000171 від 22.04.2024 року.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 40-1 КПК України при огляді дізнавач має право вилучати речі та документи, які мають значення для кримінального провадження.

Вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч.2 сі. 167 КПК України, а саме п. 1 та п.3, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей та документів, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди та є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.

Відповідно до ч.2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. Під час досудового розслідування зазначеного вище проступку, зібрано достатньо доказів, щодо віднесення вилучених в ході огляду речей до речових доказів, оскільки після отримання висновків по призначеним експертизам, вони будуть долучені до матеріалів кримінального провадження та безпосередньо враховуватись при кваліфікації проступку, повідомленні про підозру, формулюванні обвинувачення. Окрім того, вилучені речі мають ознаки вилученого з вільного обігу майна, що дає підстави забезпечити його схоронність за допомогою заходу забезпечення кримінального провадження - арешту, для запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення за перетворення.

Відповідно ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно буз и подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Арешт майна у конкретному випадку необхідний з метою забезпечення збереження речових доказів.

Оскільки, вилучені предмети визначені речовими доказами стануть об`єктами дослідження судових експертиз, висновки яких будуть долучені до матеріалів кримінального провадження та у подальшому будуть використані, як докази під час судового розгляду, прокурор просив клопотання задовольнити.

У судове засідання прокурор ОСОБА_3 не з`явився, звернувся із заявою, в якій просив розгляд клопотання проводити за його відсутності, вимоги клопотання підтримав, просив задовольнити.

Володілець майна в судове засідання не з`явився, про його місце та час повідомлявся своєчасно та належним чином.

У відповідності до ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Перевіривши доводи поданого клопотання, дослідивши матеріали справи, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Вимогами п. 1 ч. 2 ст.170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, збереження речових доказів.

У випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу (ч. 3 ст. 170 КПК України).

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставини, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально-протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально-протиправним шляхом. Документи є речовими доказами, якщо вони містять вищевказані ознаки.

Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Судовим розглядом встановлено наступне.

Наразі триває досудове розслідування у кримінальному провадженні, яке внесено в ЄРДР за №0000171 від 22.04.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, яким встановлено, що 21.04.2024 р.н. приблизно о 12:25 працівниками поліції за адресою: АДРЕСА_1 було зупинеино гр. ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 у якого при собі було виявлено та вилучено полімерний зіп-пакет з речовиною зеленого кольору рослинного походження.

Вище вказана речовина належать ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , .мешкає за адресою: АДРЕСА_2 .

22.04.2024 вищевказану речовину визнано речовим доказом по кримінальному провадженню №0000171 від 22.04.2024 року.

Стороною обвинувачення доведено, що вилучені речі мають значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину та відповідає критеріям, зазначеним уст. 98КПК України. Незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт вказаного майна, в подальшому може перешкодити кримінальному провадженню. На виконання вимог ч. 1ст. 173 КПК України сторона обвинувачення в цій частині довела слідчому судді необхідність арешту цього майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1ст. 170 КПК України.

Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження.

Таким чином, без накладання арешту на вищевказане майно в подальшому воно може бути приховане, знищене або передано третім особам. Накладення арешту на вилучене майно необхідно з метою забезпечення збереження речового доказу, у зв`язку з чим клопотання прокурора про арешт майна є законним, обґрунтованим та підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Слобідської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню за № 0000171 від 22.04.2024 задовольнити.

Накласти арешт на майно, що вилучене в ході огляду місця події від 21.04.2024 року, за адресою: АДРЕСА_1 , за участю ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: полімерний зіп-пакет з речовиною зеленого кольору рослинного походження, який було поміщено до спец, пакету KIV2118497, який опечатаний, скріплений підписами понятих.

Майно, на яке накладено арешт, зберігати у встановленому законодавством порядку.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її проголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1