ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

17 квітня 2024 року місто Фастів

Фастівський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючої судді - ОСОБА_1 ,

за участі:

секретаря судових засідань - ОСОБА_2 ,

прокурора - ОСОБА_3 ,

обвинуваченого - ОСОБА_4 ,

захисника - ОСОБА_5 ,

провівши підготовче судове засідання у кримінальному проваджені № 0000123 від 18.01.2024 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До Фастівського міськрайонного суду Київської області надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000123 від 18.01.2024 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

У підготовчому судовому засіданні прокурор просив призначити справу до судового розгляду та заявив клопотання про продовження раніше обраного запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_4 у виді тримання під вартою на 60 днів, посилаючись на достатніх підстав вважати, що відносно обвинуваченого існують ризики передбачені п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України. Своє клопотання прокурор обґрунтував тим, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні умисного особливо тяжкого злочину проти життя та здоров`я особи, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років, а тому усвідомлюючи міру та тяжкість покарання, яка йому загрожує, прогнозуючи неминучість тривалого покарання у вигляді ув`язнення, з огляду також і на ті обставини, що він не має міцних соціальних зв`язків, постійного місця роботи, проживає один, існують підстави вважати, що ОСОБА_4 буде переховуватись від суду. Також, існує ризик, що ОСОБА_4 може вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки він обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, під час введення на території України воєнного стану, а тому це прямо вказує на відсутність будь-яких стримуючих факторів, щодо вчинення протиправних діянь, в тому числі кримінальних правопорушень. На думку прокурора, жоден з більш м`яких запобіжних заходів, окрім як тримання під вартою, не може запобігти ризикам, передбаченим п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК Украни.

Захисник ОСОБА_5 , якого підтримав обвинувачений ОСОБА_4 , не заперечував щодо призначення кримінального провадження до судового розгляду, не заперечували щодо розгляду кримінального провадження суддею одноособово та просив клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою задовольнити частково та застосувати відносно свого підзахисного більш м`який запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту.

Потерпіла ОСОБА_6 , будучи належним чином повідомленою про час та місце підготовчого судового засідання, не з`явилась, надала суду заяву в якій просить провести підготовче судове засідання та судовий розгляд без її участі. Сторони кримінального провадження не заперечували щодо проведення підготовчого судового засідання без участі потерпілої ОСОБА_6 ..

Суд, заслухавши думку учасників підготовчого судового засідання, вивчивши обвинувальний акт, дійшов наступних висновків.

Обвинувальний акт відносно ОСОБА_4 складений відповідно з вимогами Кримінального процесуального кодексу України і поверненню прокурору не підлягає, підстави для закриття провадження відсутні.

Провадження за обвинувальним актом підсудне цьому суду.

Згідно положень ст. 31 КПК України кримінальне провадження в суді першої інстанції здійснюється суддею одноособово, крім випадків, передбачених частинами другою, третьою та дванадцятою цієї статті.

Клопотань про колегіальний розгляд кримінального провадження від обвинуваченого не надходило.

Порушення вимог КПК України, які б унеможливлювали призначення провадження до судового розгляду, відсутні, відтак суд дійшов висновку про необхідність призначення провадження за обвинувальним актом відносно ОСОБА_4 до судового розгляду.

Зазначене судове засідання з урахуванням принципу гласності та відкритості судового провадження слід проводити відкрито, обмеження щодо цього, передбачені ч. 2 ст. 27 КПК України, відсутні.

Вирішуючи клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 , суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу.

Відповідно до ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Вирішуючи клопотання прокурора про продовження обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, суд враховує, що тримання під вартою є найсуворішим і винятковим запобіжним заходом. При цьому, право на свободу та особисту недоторканність не є абсолютним і може бути обмежене у випадках, на підставі та в порядку, передбаченому законом.

У КПК України встановлені випадки і процедура позбавлення свободи з метою забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього в силу статусу обов`язків, а також з метою вжиття превентивних заходів, про які вказано у статті ст. 177 КПК України.

ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого умисного злочину проти життя та здоров`я особи, покарання за який передбачено у виді позбавленням волі на строк від 7 до 15 років, а тому усвідомлюючи покарання, що загрожує йому в разі визнання судом винуватим, може переховуватись від суду.

Крім того, також існує ризик, що ОСОБА_4 може вчинити інші кримінальні правопорушення, оскільки обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, під час введення на території України воєнного стану, а тому це прямо вказує на відсутність будь-яких стримуючих факторів, щодо вчинення протиправних діянь, в тому числі кримінальних правопорушень.

Оцінюючи вищенаведені обставини в сукупності, суд приходить до висновку, що ризики можливого, ухилення обвинуваченого ОСОБА_4 від суду, вчинення ним іншого кримінального правопорушення, є доведеними, а тому клопотання прокурора про продовження ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою є обґрунтованим та підлягає задоволенню, а запобіжний захід у виді тримання під вартою необхідним для запобігання ризикам передбаченими ст. 177 КПК України.

Як зазначив обвинувачений ОСОБА_4 він проживає один, власної сім`ї не має, до затримання працював неофіційно.

Зважаючи на дані про особу ОСОБА_4 , вважаю, що більш м`який запобіжний захід, зокрема і у виді цілодобового домашнього арешту, про застосування якого просить захисник, може виявитись недостатнім для запобігання наведеним вище ризикам, а тому у задоволенні клопотання сторони захисту про застосування запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту слід відмовити.

Оскільки, ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні злочину, який спричинив загибель людини, суд, відповідно до положень ч. 4 ст. 183 КПК України, не вбачає підстав для визначення розміру застави у кримінальному провадженні.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 314-316, 177, 183, 194, 197, 369-372 КПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту щодо ОСОБА_4 обвинуваченого у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, до судового розгляду у відкритому судовому засіданні на 16 год. 40 хв. 17 квітня 2024 року в приміщенні Фастівського міськрайонного суду Київської області за участю сторін кримінального провадження.

Встановити наступний склад осіб, які братимуть участь у судовому розгляді: прокурор Фастівської окружної прокуратури Київської області, обвинувачений ОСОБА_4 , його захисник - адвокат ОСОБА_5 , потерпіла - ОСОБА_6 ..

Кримінальне провадження розглядати суддею одноособово.

Клопотання прокурора про продовження обвинуваченому ОСОБА_4 раніше обраного запобіжного заходу у виді тримання під вартою - задовольнити, відмовити в задоволені клопотання сторони захисту.

Продовжити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою в Державній Установі «Київський слідчий ізолятор» строком на 60 днів, тобто до 15 червня 2024 року включно.

Копію ухвали направити для виконання до Державної Установи «Київський слідчий ізолятор».

Ухвала в частині запобіжного заходу може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через Фастівський міськрайонний суд Київської області протягом п`яти днів з дня його проголошення.

Суддя ОСОБА_7