СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кп/759/617/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 травня 2024 року м.Київ

Святошинський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді -ОСОБА_1 ,
за участі секретаря судового засідання -ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в режимі відеоконференції, клопотання прокурора Київської обласної прокуратури про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР №0000476 від 01.11.2022 відносно ОСОБА_3 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 190, ч. 1 ст. 263 КК України, сторони кримінального провадження:

прокурор - ОСОБА_4 ,

обвинувачений - ОСОБА_3 ,

захисник - ОСОБА_5 ,

В С Т А Н О В И В:

У провадження Святошинського районного суду міста Києва перебуває обвинувальний акт у кримінальному провадженні за №0000476 від 01.11.2022 відносно ОСОБА_3 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст. 190, ч.1 ст. 263 КК України.

Прокурор заявив клопотання про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, посилаючись на те, що ризики, передбачені ст. 177 КПК України, які стали підставою для застосування запобіжного заходу продовжують існувати. Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України встановлено наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які полягають в тому, що обвинувачений може: переховуватися від суду; незаконно впливати на потерпілих, свідків; вчинити інше кримінальне правопорушення, а тому, з метою забезпечення кримінального провадження та виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, є необхідність продовження відносно ОСОБА_3 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Так, у провадженні наявний ризик, передбачених п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки ОСОБА_3 усвідомлю міру покарання, яка йому загрожує у разі доведеності його вини у вчиненні тяжких злочинів. Обвинувачений не одружений, на утриманні інших осіб і має, не має постійного джерела доходів, зареєстрованого місця проживання і території м. Києва та Київської області, тобто не має стійких соціальних зв`язків. Також наявний ризик, передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК У країн оскільки є достатні підстави вважати, що обвинувачений ОСОБА_3 може незаконно впливати як на свідків так і на потерпілих у кримінальному провадженні, оскільки проживає з ними в одному населеному пункті та має спільне коло друзів та знайомих, може володіти відомостями компрометуючого характеру щодо потерпілих, або інших близьких, родичів. Крім того, ОСОБА_3 володіє даними щодо їх місця проживання, номерами телефонів та іншими контактний даними.

ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні 16 епізод злочинної діяльності, та відносно обвинуваченого на даний момент розглядається обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000504 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченої ч. 1 ст. 263 КК України, а також обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000186 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 345 та ч. 1 ст. 263 КК України, а отже існує ризик вчинення останнім інших аналогічних кримінальних правопорушень.

Таким чином є достатні підстави вважати, що будь-який інший запобіжний захід, не пов`язаний із позбавленням волі, не може забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого ОСОБА_3 .

Обвинувачений ОСОБА_3 та захисник ОСОБА_5 заперечували проти задоволення клопотання прокурора про продовження строку запобіжного заходу. Сторона захисту свою позицію обґрунтовує тим, що ризики, вказані у клопотанні прокурора не доведені та мають тенденцію до зменшення. Обвинувачений більше року тримається під вартою, хоча має стійкі соціальні зв`язки, постійне місце проживання, не переховувався від органу досудового розслідування. Визначена судом застава для обвинуваченого є непомірною, тому просять відмовити у задоволені клопотання прокурора, змінити запобіжний захід на домашній арешт чи особисте зобов`язання, або зменшити розмір застави до 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, так як це передбачено КПК України. Крім того, звертають увагу суду на те, що порушено правила територіальної підсудності.

Заслухавши думки сторін кримінального провадження, суд приходить до наступного висновку.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим ч. 1 ст. 177 КПК України.

За змістом п. 5 ч. 1 ст. 176, ч. 1 ст. 183 КПК України одним із видів запобіжних заходів є тримання під вартою. Цей запобіжний захід є винятковим та застосовується виключно в разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України, крім випадків, передбачених частинами шостою та восьмою статті 176 КПК України.

Згідно ст.178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити всі обставини, які можуть свідчити на користь збільшення або зменшення ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Кримінальний процесуальний кодекс України не вимагає доказів того, що обвинувачений обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

На наявність, ризиків, передбачених ст.177 КПК України, вказує те, що обвинувачений ОСОБА_3 , обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, які відповідно до ст.12 КК України відносяться до категорії тяжких злочинів, що мають високу суспільну небезпечність. Суворість можливого вироку є відповідним елементом в оцінці ризику ухилення, оскільки у разі обрання ОСОБА_3 запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою, існує ризик того, що будучи обізнаним про розмір передбаченого законом покарання, у випадку визнання його винуватим, він може умисно ухилитись від суду, не виконати його процесуальні рішення, перешкодити кримінальному провадженню (ризик переховування). Обвинувачений може незаконно впливати на потерпілих та свідків у кримінальному провадженні, оскільки, відповідно до норм кримінального процесуального законодавства України, суд може обґрунтовувати свої висновки лише тими свідченнями, які він сприйняв безпосередньо під час судового засідання або які отримані у порядку, передбаченому ст. 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею, та не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому та/або прокурору, а також і посилатися на такі показання, а тому ризик впливу на свідків існує не лише на стадії досудового розслідування, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом свідчень від свідків та їх дослідження.

Крім того, враховуючи характер інкримінованих йому кримінальних правопорушень, а також наявність інших кримінальних проваджень, де ОСОБА_3 є обвинуваченим, є достатньо підстав вважати, що обвинувачений може продовжити вчиняти аналогічні кримінальні правопорушення.

Відповідно до ст.178 КПК України, суд бере до уваги вік та стан здоров`я обвинуваченого, щодо якого на даний час в розпорядженні суду відсутні об`єктивні медичні застереження щодо неможливості перебування його під вартою.

Враховуючи стадію судового розгляду, суд вважає, що на даний час даних про зменшення чи відсутність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, для застосування стосовно обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою, в судовому засіданні не встановлено.

Крім того, суд звертає увагу на те, що ухвалами колегії суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного суду від 20.10.2023 року та ухвалою Київського апеляційного м.Києва від 21.11.2023 відмовлено в задоволенні подання про направлення кримінального провадження іншого суду, а отже справа підсудна Святошинському районному суду м.Києва.

При визначенні розміру застави суд враховує тяжкість кримінального правопорушень, в якому обвинувачується ОСОБА_3 , обставини вчинення вказаного кримінального правопорушення, а також особу обвинуваченого, що дозволяє дійти висновку, що розмір застави у межах, визначених п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, не зможе забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

В той же час, суд зазначає, що визначення застави у розмірі, який завідомо не помірний для сплати підозрюваним фактично не створить для підозрюваного жодної альтернативи, а відтак, тримання під вартою протягом тривалого строку не може бути прийнятним. Отже, суд дійшов висновку, що розмір застави необхідно зменшити та визначити у розмірі 220 прожиткових мінімумів для працездатних осіб. Саме такий розмір застави буде достатнім засобом для запобігання порушення обвинуваченим його процесуальних обов`язків.

Керуючись ст. ст. 177, 183, 194, 336, 369 КПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання прокурора Київської обласної прокуратури - задовольнити частково.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 (шістдесят) днів, тобто до 27.07.2024 року включно, і утримувати його у Державній установі «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України.

Визначити обвинуваченому ОСОБА_3 розмір застави, який здатний забезпечити виконання покладених на нього обов`язків, а саме 220 (двісті двадцять) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 666160 (шістсот шістдесят шість тисяч сто шістдесят) грн., після внесення якої ОСОБА_3 підлягає звільненню з під варти в порядку, передбаченому ч. 4 ст. 202 КПК України.

У разі внесення застави, покласти на обвинуваченого ОСОБА_3 строком на 2 (два) місяці обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме: 1) прибувати за викликом до суду; 2) не відлучатись із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває без дозволу суду; 3) повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; 4) утримуватися від спілкування з потерпілими; 5) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну, - не виконання яких тягне можливість застосування до нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя: ОСОБА_1