Справа № 754/4591/24
У Х В А Л А

Іменем України

10 квітня 2024 року

Слідчий суддя Деснянського районного суду м.Києва ОСОБА_1

при секретарі судового засідання ОСОБА_2

за участю: потерпілого ОСОБА_3

прокурора ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві в приміщенні суду клопотання ОСОБА_3 про встановлення процесуальних строків,

ВСТАНОВИВ:

29.03.2023р. до Деснянського районного суду м.Києва звернувся ОСОБА_3 про встановлення процесуальних строку дізнавачу ВД Деснянського УП ГУ НП в м.Києві у кримінальному провадженні №0000692, в якому просить встановити уповноваженому дізнавачу у вказаному кримінальному провадженні триденний процесуальний строк з дати отримання ухвали суду для надання йому для ознайомлення матеріали досудового розслідування, мотивуючи тим, що відомості про кримінальне правопорушення за його заявою були внесені до ЄРДР 07.07.2023р. за правовою кваліфікацією за ст.384 ч.1 КК України, 20.09.2023р. дізнавачем у справі йому була вручена пам`ятка про права та обов`язки потерпілого та його було допитано в якості потерпілого, однак після призначення 10.10.2023р. у даному кримінальному провадженні дізнавча ОСОБА_5 дізнавачем було винесено постанову про зміну процесуального статусу особи, згідно якої його статус з потерпілого змінено на заявника, вказана постанова не передбачена нормами КПК України, що неодноразово було визначено судом в своїх рішеннях, тому 28.12.2023р., 02.01.2024р. та 28.02.2024р. він як потерпілий звернувся до дізнавача з клопотанням про ознайомлення з матеріалами кримінального провадження, які дізнавачем були розглянуті та постановами від 01.01.2024р. та 19.03.2024р. йому було відмовлено в задоволенні клопотань про ознайомлення з матеріалами кримінального провадження, чим дізнавачем системно та безпідставно обмежується його доступ як потерпілого до матеріалів кримінального провадження з метою їх ознайомлення.

В суді ОСОБА_3 підтримав доводи свого клопотання, просить його задовольнити.

Прокурор в судовому засіданні заперечив проти задоволення клопотання, просив відмовити в його задоволенні.

Дізнавач в судове засідання по розгляду клопотання не з`явився, про час та місце судового розгляду клопотання повідомлений належним чином, його неявка не перешкоджає розгляду клопотання.

Вислухавши доводи ОСОБА_3 , думку прокурора, дослідивши доводи клопотання та долучені на його обґрунтування матеріали, матеріали кримінального провадження №0000692, слідчий суддя приходить до наступного.

Згідно ст.28 ч.1 КПК України, під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені цим Кодексом строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень.

До повноважень слідчого судді належить здійснення у порядку, передбаченому КПК України, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні (п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України), а не розгляд по суті.

За приписами ст.24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності прокурора, слідчого, дізнавача, що стосується його прав, свобод, законних інтересів, в порядку, передбаченому цим Кодексом.

У статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року (далі - Конвенція), яка на підставі положень ст. 9 Конституції України є частиною національного законодавства, закріплено принцип доступу до правосуддя.

Під доступом до правосуддя згідно зі стандартами Європейського суду з прав людини розуміють здатність особи безперешкодно отримати судовий захист як доступ до незалежного і безстороннього вирішення спорів за встановленою процедурою на засадах верховенства права.

Щоб право на доступ до суду було ефективним, особа повинна мати чітку фактичну можливість оскаржити діяння, що становить втручання у її права (рішення Європейського суду з прав людини від 04 грудня 1995 року у справі "Белле проти Франції").

Як вбачається зі змісту клопотання, 07.07.2023р. до ЄРДР були внесені відомості про кримінальне правопорушення за ст. 384 ч.1 КК України на підставі заяви ОСОБА_3 за №0000692.

23.08.2023р. ухвалою слідчого судді було скасовано постанову дізнавача від 26.07.2023р. про відмову у визнанні ОСОБА_3 потерпілим у кримінальному провадженні №0000692.

20.09.2023р. дізнавачем ВД Деснянського УП ГУ НП в м.Києві ОСОБА_3 вручено пам`ятку про права та обов`язки потерпілого та здійснено допит ОСОБА_3 в якості потерпілого у кримінальному провадженні №0000692.

Потерпілим у кримінальному провадженні може бути фізична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано моральної, фізичної або майнової шкоди, а також юридична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано майнової шкоди. Права і обов`язки потерпілого виникають в особи з моменту подання заяви про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або заяви про залучення її до провадження як потерпілого (частини 1 і 2 ст. 55 КПК України).

Тобто для набуття статусу потерпілого достатньо подання заяви про вчинення щодо особи кримінального правопорушення або заяви про залучення її до провадження як потерпілого.

Згідно з ч.5 ст.55 КПК України за наявності очевидних та достатніх підстав вважати, що заява, повідомлення про кримінальне правопорушення або заява про залучення до провадження як потерпілого подана особою, якій не завдано шкоди, зазначеної у ч. 1 цієї статті, слідчий або прокурор виносить вмотивовану постанову про відмову у визнанні потерпілим, яка може бути оскаржена слідчому судді.

Лише таким процесуальним рішенням слідчого чи прокурора припиняється статус потерпілої особи, яка подала заяву про злочин щодо неї, під час якого їй заподіяно моральну, фізичну або майнову шкоди.

Виходячи з вимог ст.55 КПК України, ОСОБА_3 набув процесуальний статусу потерпілого у даному кримінальному провадженні.

Згідно ст.221 КПК України, дізнавач зобов`язаний за клопотанням потерпілого надати матеріали досудового розслідування для ознайомлення, за виключенням матеріалів про застосування заходів безпеки щодо осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві, а також тих матеріалів, ознайомлення з якими на цій стадії кримінального провадження може зашкодити досудовому розслідуванню. Відмова у наданні для ознайомлення загальнодоступного документа, оригінал якого знаходиться в матеріалах досудового розслідування, не допускається. Під час ознайомлення з матеріалами досудового розслідування особа, що його здійснює, має право робити необхідні виписки та копії.

В клопотанні ОСОБА_3 фактично порушено питання про зобов`язання дізнавача надати йому для ознайомлення матеріали кримінального провадження, вимоги клопотання ОСОБА_3 пов`язані з систематичними обмеженнями його як потерпілого у кримінальному провадженні щодо доступу як потерпілого до матеріалів кримінального провадження з метою їх ознайомлення.

Слідчий суддя, здійснюючи у порядку, передбаченому КПК України, судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час проведення досудового розслідування в даному кримінальному провадженні, вважає, що внаслідок ненадання дізнавачем потерпілому ОСОБА_3 матеріалів кримінального провадження обмежуються права та інтереси потерпілого ОСОБА_3 , тому з метою дотримання прав учасників кримінального провадження на досудовому розслідуванні, слідчий суддя вважає за можливе задовольнити клопотання ОСОБА_3 в частині зобов`язання дізнавача надати потерпілому матеріали кримінального провадження для ознайомлення у відповідності до вимог ст.221 КПК України.

Разом з тим, ст. 114 КПК України, на яку посилається ОСОБА_3 , як на підставу звернення до слідчого судді з клопотанням про встановлення строку проведення досудового розслідування, не є тією нормою, яка регламентує порядок подання та розгляду даної категорії клопотань, оскільки вказана норма передбачає лише право, а не обов`язок слідчого судді, суду встановлювати процесуальні строки у межах граничного строку, передбаченого цим Кодексом, для забезпечення виконання сторонами кримінального провадження розумного строку прийняття процесуального рішення чи вчинення процесуальної дії.

Ці положення дають підстави вважати, що слідчий суддя може встановити процесуальний строк лише для процесуальних дій, які підозрюваний, потерпілий або інші особи, права та інтереси яких обмежуються під час досудового розслідування, вважають за необхідне здійснити у більш короткі строки, ніж ті, що передбачені КПК України. Відповідно, і предметом розгляду клопотання, поданого у порядку ч. 6 ст. 28 КПК України можуть стати лише ті процесуальні дії, необхідність вчинення яких у певний строк прямо випливає із норм кримінального процесуального закону або рішення про їхнє проведення раніше було прийняте прокурором, слідчим суддею або судом.

Тому, клопотання ОСОБА_3 в частині встановлення дізнавачу триденного процесуального строку з дати отримання ухвали суду для надання йому для ознайомлення матеріалів досудового розслідування не підлягає задоволенню.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст.ст.9, 24, 28, 114, 308, 309 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Задовольнити частково клопотання ОСОБА_3 про встановлення процесуальних строків.

Зобов`язати уповноваженого дізнавача ВД Деснянського УП ГУ НП в м.Києві у кримінальному провадженні №0000692 надати для ознайомлення матеріали кримінального провадження ОСОБА_3 в порядку ст.221 КПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: