печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 червня 2023 року Печерський районний суд м. Києва у складі:

головуючої судді ОСОБА_1

за участю секретаря ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

захисника ОСОБА_4

обвинуваченого ОСОБА_5

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Києві в кримінальному провадженні № 0000527, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 29.05.2022, за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, клопотання захисника про звільнення ОСОБА_5 від кримінальної відповідальності у зв`язку із дійовим каяттям, -

ВСТАНОВИВ:

На розгляді Печерського районного суду м. Києва перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України.

У підготовчому судовому засіданні захисник обвинуваченого ОСОБА_5 - адвокат ОСОБА_4 звернувся із клопотанням про звільнення ОСОБА_5 від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям. Обґрунтовуючи свою позицію, зазначив, що у даному кримінальному провадженні обвинувачений ОСОБА_5 правильно розуміє і не оспорює формулювання та характер пред`явленого йому обвинувачення, відчуває щирий жаль за скоєне, добровільно пройшов реабілітуючий курс і на сьогодні не має наркотичної залежності. Також захисник вказав, що ОСОБА_5 всіляко сприяв розслідуванню справи, прибував на всі виклики слідчого та суду, має постійне місце проживання, здійснює волонтерську діяльність. Крім того, зауважив, що обвинувачений пройшов обов`язковий психіатричний та наркологічний нагляд, за результатами якого ознак наркологічного чи психіатричного захворювання в останнього не виявлено. З урахуванням наведеного, даних про особу обвинуваченого, його позитивної громадської характеристики, захисник вважав наявними підстави для звільнення ОСОБА_5 від кримінальної відповідальності на підставі ст. 45 КК України - у зв`язку з дійовим каяттям.

Обвинувачений підтримав позицію адвоката, просив звільнити його від кримінальної відповідальності, передбаченої ч. 1 ст. 309 КК України, у зв`язку з дійовим каяттям. Зазначив, що свою вину у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення визнає, відчуває щирий жаль за скоєне. Також вказав, що з 24.02.2022 лише кілька разів вживав наркотичні засоби, проте не відчував фізичної залежності. Крім того, обвинувачений зауважив, що сприяв слідству шляхом явки до слідчого, відсутності опору при своєму затриманні.

Прокурор проти задоволення клопотання заперечив. В обґрунтування своєї позиції зазначив, що означене клопотання сторони захисту має на меті уникнення обвинуваченого від кримінальної відповідальності. Також вказав, що явка до слідчого є процесуальним обов`язком і не свідчить про сприяння розкриттю кримінального правопорушення. Крім того, зауважив, що в ході підготовчого провадження ОСОБА_5 заперечував вживання ним наркотичних засобів, що свідчить про відсутність щирого каяття.

Суд, вислухавши позиції сторін у судовому засіданні, додатково дослідивши обвинувальний акт з додатками, клопотання сторони захисту, надходить наступних висновків.

Відповідно до ч. 4 ст. 286 КПК України якщо під час здійснення судового провадження щодо провадження, яке надійшло до суду з обвинувальним актом, сторона кримінального провадження звернеться до суду з клопотанням про звільнення від кримінальної відповідальності обвинуваченого, суд має невідкладно розглянути таке клопотання.

Згідно з ч. 1 ст. 285 КПК України особа звільняється від кримінальної відповідальності у випадках, передбачених законом України про кримінальну відповідальність.

Статтею 45 КК України встановлено, що особа, яка вперше вчинила кримінальний проступок або необережний нетяжкий злочин, крім корупційних кримінальних правопорушень або кримінальних правопорушень, пов`язаних з корупцією, порушень правил безпеки дорожнього руху або експлуатації транспорту особами, які керували транспортними засобами у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебували під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, звільняється від кримінальної відповідальності, якщо вона після вчинення кримінального правопорушення щиро покаялася, активно сприяла розкриттю кримінального правопорушення і повністю відшкодувала завдані нею збитки або усунула заподіяну шкоду.

Таким чином, звільнення від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям можливе за наявності передумови - вчинення особою вперше кримінального проступку або необережного нетяжкого злочину, крім корупційних кримінальних правопорушень або кримінальних правопорушень, пов`язаних з корупцією, порушень правил безпеки дорожнього руху або експлуатації транспорту особами, які керували транспортними засобами у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебували під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції; а також підстави - дійового каяття, яке полягає у щирому розкаянні особи у вчиненому кримінальному правопорушенні, активному сприянні нею у розкритті цього кримінального правопорушення та повному відшкодуванні завданих збитків або усуненням заподіяної шкоди.

Факт дійового каяття особи повинен знайти своє відображення у матеріалах кримінального провадження. Відсутність хоча би однієї із зазначених складових дійового каяття виключає звільнення особи від кримінальної відповідальності за ст. 45 КК. Виняток можуть становити лише випадки вчинення кримінального правопорушення чи замаху на нього, внаслідок яких не заподіяно шкоду або не завдано збитки.

Виходячи з системного тлумачення законодавства і судової практики щире каяття характеризує ставлення особи до вчиненого кримінального правопорушення та проявляється в тому, що вона визнає свою вину, щиро жалкує про вчинене, бажає виправити ситуацію, що склалася, дає правдиві показання, негативно оцінює кримінальне правопорушення та засуджує свою поведінку. При цьому щире каяття - це не формальна вказівка на визнання своєї вини, а відповідне ставлення до скоєного та бажання залагодити провину, що має підтверджуватися конкретними діями, спрямованими на виправлення зумовленої кримінальним правопорушенням ситуації. Однак саме по собі щире каяття є лише пом`якшуючою покарання обставиною, а не підставою, яка обов`язково тягне за собою звільнення особи від кримінальної відповідальності.

Що ж стосується активного сприяння розкриттю злочину, то таким необхідно вважати надання добровільної допомоги органам досудового розслідування будь-яким чином, зокрема таким, як повідомлення правоохоронним органам невідомих їм обставин, які підлягають доказуванню у кримінальному провадженні, надання доказів, інших відомостей про власну кримінальну діяльність чи діяльність інших осіб, викриття співучасників, надання допомоги в їх затриманні, добровільна видача знарядь та засобів вчинення злочину, майна, здобутого злочинним шляхом або ж допомога у розшуку цього майна.

Аналогічного правового висновку надійшла колегія суддів Касаційного кримінального суду Верховного Суду в постанові від 06.09.2022 у справі № 497/374/2021.

В обґрунтування наявності підстав для звільнення ОСОБА_5 від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям сторона захисту послалась на визнання обвинуваченим своєї вини, щирий жаль за скоєне, добровільне проходження курсу реабілітації від наркотичної залежності.

Суд зауважує, що визнання обвинуваченим своєї вини, щире каяття самі по собі є обставинами, що пом`якшують покарання, а не безумовною підставою для звільнення від кримінальної відповідальності.

Крім того, у підготовчому судовому засіданні 10.11.2022 обвинувачений ОСОБА_5 зазначав, що на час звернення до закладу охорони здоров`я наркотичної залежності не мав, лікування пройшов за рекомендацією адвоката з метою уникнення кримінальної відповідальності.

Вказана обставина свідчить про формальну вказівку обвинуваченого на щире каяття за інкриміноване кримінальне правопорушення та викликає обґрунтовані сумніви в добровільності проходження ним курсу реабілітації від наркотичної залежності, негативній оцінці ОСОБА_5 скоєного діяння та осуді власної поведінки.

Сторона захисту, з-поміж іншого, аргументувала можливість звільнення обвинуваченого від кримінальної відповідальності на підставі ст. 45 КК України активним сприянням розкриттю кримінального правопорушення з його боку, що виразилось у явках на виклики до слідчого та відсутності опору при затриманні співробітниками правоохоронного органу.

Суд звертає увагу, що в силу вимог п. 1 ч. 7 ст. 42 КПК України прибуття за викликом слідчого, прокурора, слідчого судді та суду є процесуальним обов`язком підозрюваного, обвинуваченого, виконання якого не може вважатись сприянням органу досудового розслідування у встановленні обставин кримінального правопорушення та має виконуватись незалежно від бажання вказаних учасників кримінального провадження.

Наявність чи відсутність опору при затриманні не є обставиною, яка свідчить про активне сприяння затриманим у розкритті вчиненого кримінально-протиправного діяння.

Зі змісту обвинувального акта випливає, що ОСОБА_5 був зупинений працівниками поліції, якими в подальшому виявлено та вилучено з поясної сумки чорного кольору безбарвний полімерний пакет з пазовою застібкою, в якому містився ще один безбарвний полімерний пакет із пазовою застібкою з порошкоподібною речовиною світло-бежевого кольору, що містить у своєму складі психотропну речовину, обіг якої обмежено - 2С-В (4-бромо-2,5-диметоксифенетиламін), масою 0,127 г.

Таким чином, вказаний наркотичний засіб добровільно обвинуваченим не надавався, а був виявлений під час його огляду.

Наявність у ОСОБА_5 постійного місця проживання, здійснення ним волонтерської діяльності, позитивна громадська характеристика та відсутність в останнього ознак наркологічного чи психіатричного захворювання є обставинами, які характеризують особу обвинуваченого, відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 91 КПК України підлягають доказуванню у кримінальному провадженні, не свідчать самі по собі про дійове каяття та не можуть слугувати підставою для звільнення від кримінальної відповідальності на підставі ст. 45 КК України.

Інших доказів на підтвердження наявності визначених ст. 45 КК України підстав для звільнення ОСОБА_5 від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям стороною захисту не надано.

З урахуванням викладеного, суд не вбачає підстав для звільнення ОСОБА_5 від кримінальної відповідальності, передбаченої ч. 1 ст. 309 КК України, на підставі ст. 45 КК України - у зв`язку з дійовим каяттям.

Керуючись ст. ст. 285, 286, 314 КПК України, ст. 45 КК України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання захисника про звільнення ОСОБА_5 від кримінальної відповідальності у зв`язку із дійовим каяттям - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1