ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
________________________________________________________________
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 травня 2024 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Харківського апеляційного суду у складі:

головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції в залі суду у м.Харків клопотання захисника ОСОБА_5 про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Чугуївського міського суду Харківської області від 08 квітня 2024 року, якою продовжено строк запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченим ОСОБА_6 та ОСОБА_7 у кримінальному провадженні за їх обвинуваченням у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п.п.1, 12 ч.2 ст.115 КК України,

УСТАНОВИЛА:

На зазначену ухвалу районного суду захисником ОСОБА_5 22 квітня 2024 року подана апеляційна скарга разом з клопотанням про поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

В клопотанні захисник просить поновити строк на апеляційне оскарження ухвали Чугуївського міського суду Харківської області від 08 квітня 2024 року щодо обвинувачених ОСОБА_6 та ОСОБА_7 .

В судове засідання прокурор не з`явився та надав до суду заяву з проханням апеляційний розгляд провести без його участі.

Захисник в судове засідання не з`явився, хоча був повідомлений про час та дату судового засідання належним чином, про причини поважності неприбуття не повідомив.

Заслухавши доповідь судді, перевіривши матеріали провадження, колегія суддів вважає, що клопотання прокурора про поновлення строку на апеляційне оскарження задоволенню не підлягає, зважаючи на наступне.

На підставі п.1-1 ч.2 ст.395 КПК України апеляційна скарга на ухвалу суду про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, про зміну іншого запобіжного заходу на запобіжний захід у виді тримання під вартою або про продовження строку тримання під вартою, постановлену під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення рішення по суті, - може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Відповідно до вимог ч.1 ст.376 КПК України судове рішення проголошується негайно після виходу суду з нарадчої кімнати. При цьому, головуючий у судовому засіданні роз`яснює зміст рішення, порядок і строк його оскарження.

Якщо складання судового рішення у формі ухвали вимагає значного часу, суд має право обмежитися складанням і оголошенням її резолютивної частини, яку підписують усі судді. Повний текст ухвали повинен бути складений не пізніше п`яти діб з дня оголошення резолютивної частини і оголошений учасникам судового провадження.

За змістом ст. 376 КПК України дата оголошення судового рішення, в тому числі й ухвали слідчого судді, безпосередньо пов`язується з датою виходу суду з нарадчої кімнати, яка зазначається у вступній частині ухвали. З цього часу розпочинається перебіг строку на апеляційне оскарження.

Правовим висновком об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду сформованого у постанові від 27 травня 2019 року у справі № 461/1434/18, встановлено, що у випадку, коли слідчий суддя з посиланням на ч.2 ст.376 КПК постановив ухвалу та оголосив її резолютивну частину, а повний текст ухвали оголосив в інший день, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з дня оголошення резолютивної частини ухвали.

Зважаючи на те, що постановлення ухвали суддею не пов`язане з вирішенням справи по суті, а стосується вирішення питання щодо продовження строку запобіжного заходу, та рівень складності скарг, які передаються на розгляд суддям щодо цих питань, зазвичай не є таким, що потребує значного часу для складання ухвали щодо їх вирішення, оголошення суддею в порядку ч.2 ст.376 КПК України лише резолютивної частини ухвали має місце переважно у виняткових випадках та жодним чином не впливає на визначений процесуальним законом порядок обчислення строку апеляційного оскарження.

У разі пропуску зазначеного строку, особа, яка подає апеляційну скаргу, має право на його поновлення.

Відповідно до вимог ч.1 ст.117 КПК України за клопотанням заінтересованої особи ухвалою суду підлягає поновленню лише строк, який пропущений з поважних причин.

Поважними причинами слід вважати обставини, які були чи об`єктивно є непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, яка подала апеляційну скаргу, пов`язані з дійсно істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливили або ускладнили можливість своєчасного звернення до суду у визначений строк.

Строк на апеляційне оскарження може і повинен бути поновлений тільки у випадку, якщо він пропущений з поважних причин. Поважність причин його пропуску має довести апелянт, який заявив таке клопотання.

Відповідно до правової позиції Європейського суду з прав людини, викладеної у рішенні у справі "Мельник проти України", норми, які регламентують строки подання скарг, безумовно, передбачаються для забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності. Зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані. У той же час такі норми або їх застосування мають відповідати принципу юридичної визначеності та не перешкоджати сторонам використовувати наявні засоби вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження і перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. (Рішення у справі "Олександр Шевченко проти України" п. 27, рішення від 26 квітня 2007 року).

Особа, яка бажає подати апеляційну скаргу, має діяти сумлінно для того, щоб ефективно реалізувати своє право.

Вирішуючи питання, чи були причини пропуску строку на апеляційне оскарження ухвали суду поважними, колегія суддів виходить з наступного.

Подаючи апеляційну скаргу після пропуску строку на апеляційне оскарження, сторона справи повинна навести достатні поважні причини пропуску строку на апеляційне оскарження, які б об`єктивно перешкоджали звернутися до суду у визначений КПК України строк, а отже вплинули на право сторони реалізувати конституційні засади, які визначають право на оскарження судового рішення.

Однак, клопотання взагалі не містить обставин та підстав щодо поважних причин пропуску строку на апеляційне оскарження, окрім самої вимоги про поновлення процесуального строку, тож на думку колегії суддів відсутні підстави для поновлення строку на апеляційне оскарження.

Так, як убачається з матеріалів провадження, 08 квітня 2024 року в судовому засіданні приймав участь захисник ОСОБА_5 , та суддею було проголошено вступну та резолютивну частини судового рішення, при цьому зазначено, що повний текст судового рішення буде проголошено в межах п`ятиденного строку, визначеного ст.395 КПК України.

Таким чином, останній був обізнаний та повинен був бути обізнаним, навіть якщо не був присутнім при оголошенні, про прийняте судове рішення.

Відповідно до правового висновку об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду, сформованого у постанові від 27 травня 2019 року у справі №461/1434/18, у разі, якщо повний текст ухвали судді було складено пізніше, у випадку необізнаності заінтересованих осіб з мотивами прийнятого судом рішення, вказане за їх клопотанням може бути визнано поважною причиною пропуску строку апеляційного оскарження та підставою для його поновлення в порядку, передбаченому ч.1 ст.117 КПК України.

Однак, апелянтом не ставилось питання в обґрунтування клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження саме необізнаність з мотивами судового рішення.

За таких обставин, сам факт проголошення повного тексту судового рішення та отримання апелянтом поза строком оскарження повного тексту ухвали, як посилання на причину пропуску такого строку, є неспроможними і такими, які не можуть свідчити, про поважність об`єктивно непереборних, пов`язаних дійсно з істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали чи ускладнили можливість своєчасного його звернення до суду у визначений законом строк. Апелянт мав усі можливості звернутися з апеляційною скаргою з певними вимогами у визначений 5-ти денний строк, яку після отримання повного тексту доповнити чи змінити, відповідно до ч.3 ст.403 КПК України.

Безпідставне та необґрунтоване поновлення строків на апеляційне оскарження рішення суду буде порушувати законні права та інтереси сторін і суперечити принципу (правової визначеності) права на справедливий суд. що закріплене в ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод від 4 листопада 1950 року, яка набрала чинності для України з 11 вересня 1997 року, та згідно зі статтею 9 Конституції України є частиною національного законодавства України, (п. 53 рішення Європейського суду з прав людини від 29 жовтня 2015 року у справі «Устименко проти України» заява № 32053/13).

З урахуванням викладеного, суд апеляційної інстанції не приймає до уваги аргументи наведені захисником у клопотанні, оскільки ст.395 КПК України визначено порядок подання апеляційної скарги, і захисник в силу своїх професійних прав та обов`язків повинен бути обізнаний у цьому.

У даному провадженні повний текст ухвали судді проголошено своєчасно, в межах строку, визначеного ст.395 КПК України, та ухвалу суду було постановлено з викликом особи, яка її оскаржує, тому відсутні підстави вважати, що апелянтом з поважних причин пропущено строк на апеляційне оскарження ухвали суду.

За таких обставин, твердження апелянта про те, що строк на апеляційне оскарження нею пропущено із поважних причин не підтверджено відповідними обставинами та належними доказами. Клопотання не містить посилання на обставини, які були об`єктивно непереборними, тобто такими, які не залежать від волевиявлення апелянта, пов`язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали своєчасне звернення до суду у визначений законом строк.

Відповідно до п.4 ч.3 ст.399 КПК України апеляційна скарга, подана після закінчення строку апеляційного оскарження повертається, якщо суд апеляційної інстанції за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Оскільки, підстав для поновлення пропущеного процесуального строку немає, у поновленні строку на апеляційне оскарження ухвали суду слід відмовити, а апеляційну скаргу повернути апелянту.

Керуючись ч.4 ст. 399 КПК України, суддя,-

У Х В А Л И Л А:

Відмовити у задоволенні клопотання захисника ОСОБА_5 про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Чугуївського міського суду Харківської області від 08 квітня 2024 року, якою продовжено строк запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченим ОСОБА_6 та ОСОБА_7 у кримінальному провадженні за їх обвинуваченням у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п.п.1, 12 ч.2 ст.115 КК України.

Апеляційну скаргу захисника ОСОБА_5 на ухвалу Чугуївського міського суду Харківської області від 08 квітня 2024 року щодо ОСОБА_6 та ОСОБА_7 - повернути апелянту.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту її проголошення.

Ухвала апеляційного суду може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Кримінального касаційного суду у складі Верховного Суду протягом трьох місяців з дня проголошення судового рішення судом апеляційної інстанції.

Колегія суддів:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3