Справа № 712/2539/24
Провадження № 1-кс/712/1216/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 лютого 2024 року м. Черкаси

Соснівський районний суд м. Черкаси в складі:

слідчого судді ОСОБА_1

за участю секретаря ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

слідчого ОСОБА_4

підозрюваного ОСОБА_5

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Черкаси клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у скоєнні кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

До Соснівського районного суду м. Черкаси звернулася слідчий СВ Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області майор поліції ОСОБА_4 , за погодженням прокурора Черкаського відділу Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_3 , з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком на 60 днів.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 такі обов`язки:

прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора і суду;

не залишати місце постійного проживання за адресою: кв. АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора, або суду, в період воєнного стану на території України дозволити підозрюваному ОСОБА_5 , після сигналу «Повітряна тривога» і протягом 15 хвилин після сигналу «Відбій повітряної тривоги» відлучатися з місця проживання з метою перебування останнього в укритті.

повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

утримуватися від спілкування з свідками по даному кримінальному провадженню;

здати на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

Клопотання мотивує тим, що у провадженні слідчого відділу Черкаського районного управління поліції Черкаського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області перебувають об`єднані матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000487 від 06.02.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , маючи умисел на незаконне придбання бойових припасів, діючи цілеспрямовано, усвідомлюючи суспільну небезпеку свого діяння, передбачаючи і бажаючи настання суспільно небезпечних наслідків, у невстановлений слідством період часу, місці та спосіб, умисно, не маючи на те передбаченого законом дозволу, придбав бойові припаси та з моменту придбання зберігав їх за місцем проживання, що за адресою: АДРЕСА_2 до моменту проведення обшуку.

В подальшому, 22.02.2024, у період часу з 08 год 28 хв по 11 год 08 хв, на підставі ухвали Соснівського районного суду м. Черкаси від 20.02.2024, за адресою: АДРЕСА_2 , проведено санкціонований обшук помешкання ОСОБА_5 , в ході якого, працівниками поліції, в присутності понятих, виявлено та вилучено 50 патронів, які відповідно до висновку судової експертизи балістичного дослідження вогнепальної зброї та бойових припасів до неї за № СЕ-19/124-24/2794-БЛ від 27.02.2024, являються боєприпасами до нарізної вогнепальної зброї, які ОСОБА_5 незаконно зберігав без передбаченого законом дозволу.

У вчиненні кримінального правопорушення підозрюється ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Черкаси, громадянин України, українець, неодружений, який не має на утриманні неповнолітніх дітей, не є інвалідом, депутатом, учасником бойових дій, непрацюючий, зареєстрований та проживаючий за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимий, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, за який передбачено покарання у вигляді позбавленням волі на строк від 3 до 7 років.

Причетність ОСОБА_5 до вчинення інкримінованих йому кримінальних правопорушень повністю підтверджується зібраними у ході досудового розслідування доказами у їх сукупності, а саме: даними протоколу обшуку від 22.02.2024; даними протоколу допиту свідка ОСОБА_6 від 22.02.2024; даними протоколу допиту свідка ОСОБА_7 від 22.02.2024; висновком експертизи № № СЕ-19/124-24/2794-БЛ від 27.02.2024; іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності;

У свою чергу ОСОБА_5 на даний час притягується до кримінальної відповідальності за кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 263 КК України, за який передбачено покарання у вигляді позбавленням волі на строк від 3 до 7 років.

Під час досудового розслідування у даному кримінальному провадженні було встановлено наявність ризиків, передбачених у ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме:

1) можливе переховування від органів досудового розслідування та/або суду;

2) можливий незаконний вплив на свідків, потерпілого у цьому ж кримінальному провадженні;

3) можливе перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.

Ризик можливого переховування від органу досудового розслідування обґрунтовується тим, що ОСОБА_5 , хоча і проживає в м. Черкаси, але наявність міцних соціальних зв`язків, які б утримували його в місті, не виявлена, тому в разі не обрання йому запобіжного заходу останній усвідомлюючи те, що він підозрюється у скоєнні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавленням волі на строк від 3 до 7 років, останній матиме реальну можливість переховуватися від органу досудового розслідування та суду.

Також слід врахувати те, що на частині території України ведуться активні бойові дії, а отже в разі переховування особи від органу досудового розслідування це значно ускладнить розшук підозрюваного.

Ризик незаконного впливу на свідків в даному кримінальному провадженні обґрунтовується тим, що підозрюваний ОСОБА_5 фактично на даний час перебуває в м. Черкаси, де проживають свідки, він матиме реальну можливість здійснювати незаконний вплив на них шляхом вмовлянь, погроз чи шантажу з метою зміни останніми раніше наданих показань на його користь чи відмови від надання показань з метою уникнення ним кримінальної відповідальності.

Наразі досудове розслідування знаходиться на початковій стадії тому у разі необрання запобіжного заходу підозрюваний ОСОБА_5 зможе перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Таким чином, в обґрунтування застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_5 покладається необхідність запобігання спробам переховування від органів досудового розслідування та/або суду; незаконному впливу на свідків, потерпілого у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.

Натомість органом досудового розслідування встановлено неможливість застосування до ОСОБА_5 більш м`яких запобіжних заходів, які б забезпечили запобіганню зазначених в клопотанні ризиків та належної процесуальної поведінки підозрюваною, таких як: 1) особисте зобов`язання - оскільки він є найбільш м`яким запобіжним заходом та не передбачає будь-яких обмежень, у зв`язку з чим взагалі не забезпечить запобіганню вказаних у клопотанні ризиків; 2) особиста порука - оскільки він також не забезпечить запобіганню вказаних вище ризиків та стосовно ОСОБА_5 не надходило від осіб, які заслуговують на довіру, письмового зобов`язання про те, що вони поручаються за виконання підозрюваною покладених на неї обов`язків; 3) застава - оскільки він також не забезпечить запобіганню вказаних вище ризиків, а також відсутні відомості про те, що майновий та сімейний стан підозрюваного дає йому можливість внести за себе заставу.

Беручи до уваги, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавленням волі на строк до 3 до 7 років, а також те, що він може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, вчинити інші кримінальні правопорушення, а також зважаючи на те, що досудовим розслідуванням не встановлено даних, за допомогою яких би обґрунтовувалася неможливість запобігання зазначеним у клопотанні ризикам будь-яким іншим із передбачених у КПК України більш м`яких запобіжних заходів, тому існує достатньо реальних підстав для застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту.

В судовому засіданні прокурор та слідчий клопотання повністю підтримали та просили суд його задовольнити.

Підозрюваний в судовому засіданні просив суд застосувати більш м`який запобіжний захід.

Заслухавши думку учасників процесу, дослідивши матеріали справи та матеріали кримінального провадження, суд вважає, що дане клопотання підлягає до часткового задоволення.

У відповідності до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Статтею 178 КПК України визначено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього кодексу, слідчий суддя, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосування запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчинення іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Європейський суд з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії» закріпив, що «суворість передбаченого покарання» є суттєвим елементом при оцінюванні «ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

Вирішуючи клопотання слідчого, суд враховує вимоги ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, згідно із якими обмеження права на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. Згідно рішення ЄСПЛ «Клоот проти Бельгії» ризик вчинення нових правопорушень має місце, коли попередня поведінка дає підстави для очікувань, що він не має наміру зупинятись у своїх злочинних діях; коли небезпека має бути явною, а запобіжний захід необхідним в світлі обставин справи і, зокрема, біографії та характеристики особи. Рішенням ЄСПЛ «Сельчук проти Туреччини» визначено, що попередня судимість може бути підставою ризику вчинення нових правопорушень.

Враховуючи, що слідчий суддя на даному етапі провадження не в праві вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точку зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо нею обмежувального заходу, то з огляду на наведені дані у клопотанні та в матеріалах долучених до нього та дослідивши кримінальне провадження є всі підстави вважати про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні інкримінованого ОСОБА_5 у кримінальному правопорушенні.

Слідчий в клопотанні зазначає, що існують ризики передбачені ст. 177 КПК України.

Ризик можливого переховування від органу досудового розслідування обґрунтовується тим, що ОСОБА_5 , хоча і проживає в м. Черкаси, але наявність міцних соціальних зв`язків, які б утримували його в місті, не виявлена, тому в разі не обрання йому запобіжного заходу останній усвідомлюючи те, що він підозрюється у скоєнні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавленням волі на строк від 3 до 7 років, останній матиме реальну можливість переховуватися від органу досудового розслідування та суду.

Також слід врахувати те, що на частині території України ведуться активні бойові дії, а отже в разі переховування особи від органу досудового розслідування це значно ускладнить розшук підозрюваного.

Ризик незаконного впливу на свідків в даному кримінальному провадженні обґрунтовується тим, що підозрюваний ОСОБА_5 фактично на даний час перебуває в м. Черкаси, де проживають свідки, він матиме реальну можливість здійснювати незаконний вплив на них шляхом вмовлянь, погроз чи шантажу з метою зміни останніми раніше наданих показань на його користь чи відмови від надання показань з метою уникнення ним кримінальної відповідальності.

Наразі досудове розслідування знаходиться на початковій стадії тому у разі необрання запобіжного заходу підозрюваний ОСОБА_5 зможе перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Посилання слідчого на той факт, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, з огляду на тяжкість можливого покарання, яке загрожує підозрюваному, не знайшли свого підтвердження в судовому засіданні, оскільки слідчий вимірює небезпеку можливості переховуватися від правосуддя лише і виключно наявністю самої можливості, при цьому не наводячи жодних об`єктивних даних.

В судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_5 має постійне місце проживання за адресою: АДРЕСА_2 , має міцні соціальні зв`язки, раніше не судимий, вину в інкримінованому злочині визнає в повному обсязі.

За таких обставин, та аналізу зібраних досудовим розслідуванням матеріалів клопотання та кримінального провадження, слідчий суддя вважає, що підозрюваний ОСОБА_5 не потребує ізоляції від суспільства та є можливість застосування більш м`якого запобіжного заходу, а саме домашнього арешту в нічний час доби.

Враховуючи вищевикладене, керуючись вимогами ст. ст. 32, 110, 131, 132, 176-178, 181, 193, 194, 196 КПК України,

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого СВ Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області майор поліції ОСОБА_4 , погоджено прокурором Черкаського відділу Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у скоєнні кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України задовольнити частково.

Застосувати стосовно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, в нічний час доби з 22.00 год. до 06.00 год., за адресою АДРЕСА_2 , строком 2 місяці, тобто до 27 квітня 2024 року, включно.

Строк домашнього арешту обчислювати з моменту винесення ухвали, тобто з 28.02.2024 року.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою;

- не залишати місце постійного проживання за адресою АДРЕСА_2 ,в період часу з 22.00 год. до 06.00 год. без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та зміну контактного номеру телефону;

- утримуватися від спілкування зі свідками у даному кримінального провадження;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

В період введення воєнного стану на території України дозволити підозрюваному ОСОБА_5 , після сигналів «Повітряна тривога» та «Відбій повітряної тривоги» протягом 15 хвилин відлучатись з визначеного в ухвалі місця проживання з метою перебування останнього в укритті.

Роз`яснити ОСОБА_5 , що невиконання покладених на нього судом обов`язків може бути підставою для зміни запобіжного заходу на більш суворий.

Контроль за виконанням підозрюваним запобіжного заходу покласти на орган Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Копія ухвали про застосування запобіжного заходу вручається підозрюваному після її оголошення.

Ухвалу в частині застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді нічного арешту направити до виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1