Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/6258/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 травня 2024 року м. Київ

Подільський районний суд міста Києва

у складі слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0001840, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 02.09.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 301, ч. 2 ст. 156, ч. 1 ст. 301-1КК України, про арешт майна,-

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді з клопотанням, погодженим прокурором Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_4 , в якому просить накласти арешт на майно, вилучене в рамках кримінального провадження №0001840 від 02.09.2023, яке зазначено в клопотанні. Клопотання обґрунтоване тим, що наведені у ньому речі є предметами вчинення кримінального правопорушення, визнані речовими доказами та можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

У судове засідання слідчий не з`явилася, подала заяву про розгляд клопотання без її участі, у якому клопотання підтримала із наведених у ньому підстав.

Власник майна, щодо якого подане клопотання, ОСОБА_5 у судове засідання не з`явився, оскільки, як з`ясовано суддею, відносно нього застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання, а тому, з урахуванням встановлених вище обставин, слідчий суддя вважає за можливе проводити розгляд клопотання без участі вказаних осіб.

Дослідивши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя вважає клопотання обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадках, передбачених пунктами 1-2 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу та підлягатиме спеціальній конфіскації у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України відповідно.

Згідно із ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Як вбачається із клопотання та доданих до нього документів, у провадженні СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві перебуває кримінальне провадження №0001840, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 02.09.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 301, ч. 2 ст. 156, ч. 1 ст. 301-1КК України.

Процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні здійснює Подільська окружна прокуратура м. Києва.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 31.08.2023 ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , розповсюджував фотографії порнографічного характеру в месенджері "Вайбер" малолітньому ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Так, ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , у невстановлений час та місці здійснив фото порнографічного характеру, тим самим здійснив виготовлення відеопродукції порнографічного характеру, яке в подальшому зберігав з метою розповсюдження.

Після чого, 31.08.2023 о 15 год. 27 хв., за допомогою мобільного додатку «Viber», до якого приєднано номер мобільного оператора «Лайфселл» НОМЕР_1 , яким користується ОСОБА_5 , надіслав абоненту мобільного оператору ПрАТ «Київстар» НОМЕР_2 , яким користується малолітній ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2

22.05.2024 в період часу з 08 год. 58 хв. по 10 год. 05 хв. на підставі постанови про проведення невідкладної слідчої дії - проникнення до житла чи іншого приміщення володіння особи слідчим СВ Подільського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_7 було проведено обшук за місцем фактичного проживання ОСОБА_5 , за адресою АДРЕСА_1 , було виявлено та вилучено: мобільні телефони марки «Самсунг» в синьому чохлі imei1: НОМЕР_3 , imei2: НОМЕР_4 , мобільний номер телефону НОМЕР_5 , та мобільний телефон марки «Самсунг» в чорному чохлі imei1: НОМЕР_6 , imei2: НОМЕР_7 , мобільний номер телефону НОМЕР_8 , сім-карти мобільних операторів: «Київстар» НОМЕР_9 ; «Лайфселл» НОМЕР_10 , «Лайфселл» НОМЕР_10 ; «Лайфселл» НОМЕР_1 ; «Київстар» НОМЕР_11 ; Vodafone НОМЕР_12 .

Власником вказаних вище речей є ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою АДРЕСА_1 .

Постановою слідчого СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві лейтенанта поліції ОСОБА_3 від 22.05.2024 вище вказане вилучене майно визнано речовими доказами у кримінальному провадженні №0001840 від 02.09.2023 та передано його на зберігання до камери схову Подільського УП ГУНП у м. Києві.

Слідчий в своєму клопотання зазначила, що вказані вище речі самостійно та в сукупності з іншими фактичними даними мають значення для встановлення істини у кримінальному провадженні та можу бути використані, як докази під час судового розгляду.

Таким чином, наведене вище свідчить про те, що вилучені речі є предметами та засобами вчинення кримінального правопорушення та мають значення речового доказу на яких могли зберегтись сліди вчинення кримінального правопорушення та містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, у зв`язку з чим слідчий суддя має достатні підстави вважати, що таке майно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Крім того, є достатні підстави вважати, що таке майно відповідає критеріям, зазначеним у ч. 2 ст. 167 КПК України, що є належною правовою підставою для арешту вказаного майна.

На підставі наведеного, з метою запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення чи відчуження тимчасово вилученого майна, яке було виявлене та вилучене в рамках кримінального провадження №0001840 від 02.09.2023, а також збереження його як речових доказів, слідчий суддя вважає вірним застосувати найменш обтяжливий спосіб арешту майна, який суттєво не позначиться на інтересах підозрюваного та інтересах інших осіб, із встановленням заборони користуватись, розпоряджатись (вчиняти будь-які дії, спрямовані на відчуження майна) та відчужувати вказане майно задля забезпечення можливості органам досудового розслідування провести необхідний комплекс розшукових, слідчих та процесуальних дій з метою виконання завдань кримінального провадження, передбачених ст. 2 КПК України.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 170, 173, 175, 370 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0001840, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 02.09.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 301, ч. 2 ст. 156, ч. 1 ст. 301-1КК України, про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на майно, що було вилучене в рамках кримінального провадження №0001840 від 02.09.2023 в ході проведення обшуку за адресою АДРЕСА_1 , за місцем фактичного проживання ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме на: сім-карти мобільних операторів: «Київстар» НОМЕР_9 ; «Лайфселл» НОМЕР_10 , «Лайфселл» НОМЕР_10 ; «Лайфселл» НОМЕР_1 ; «Київстар» НОМЕР_11 ; Vodafone НОМЕР_8 , НОМЕР_5 , НОМЕР_12 , які поміщені до спеціального пакету №WAR 1236470, із встановленням заборони користуватись, розпоряджатись (вчиняти будь-які дії, спрямовані на відчуження майна) та відчужувати вказане майно.

Відповідно до ст. 175 КПК України ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Згідно із частинами 1-2 статті 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1