Справа № 569/8305/24
У Х В А Л А

19 травня 2024 року м. Рівне

Рівненський міський суд Рівненської області

в особі слідчого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

з участю прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого СУ Головного управління Національної поліції в Рівненській області ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України,

В с т а н о в и в:

Слідчий CУ ГУНП в Рівненській області ОСОБА_4 звернувся в суд із вищевказаним клопотанням, погодженим прокурором Рівненської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону ОСОБА_3 з якого вбачається, що ОСОБА_5 , діючи умисно, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, їх негативні наслідки та бажаючи настання таких наслідків, з особистих злочинних корисливих мотивів і мети незаконного збагачення, в порушення вимог Конституції та й іншого законодавства України, про яке останній достовірно був обізнаний, свідомо скоїв кримінальне правопорушення у сфері недоторканості державних кордонів, забезпечення призову та мобілізації, що виразилося в організації незаконного переправлення військовослужбовців військової служби за призовом під час мобілізації військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 через державний кордон України, керівництві такими діями та сприянні їх вчиненню порадами і вказівками, з корисливих мотивів, при наступних обставинах.

Так, на початку травня 2024 року, точного часу досудовим розслідуванням не встановлено, ОСОБА_9 , будучи достовірно обізнаний про те, що в Україні з 24.02.2022 введено воєнний стан, а також оголошено та проводиться загальна мобілізація, у зв`язку з чим діють обмеження виїзду за межі України чоловікам громадянам України, віком від 18 до 60 років, з особистих злочинних корисливих мотивів і мети, вирішив незаконно збагатитися шляхом незаконного переправлення третіх осіб через державний кордон України за грошові кошти в сумі 20000 доларів США.

Здійснюючи реалізацію злочинного умислу, направленого на організацію незаконного переправлення ОСОБА_7 та ОСОБА_8 через державний кордон України, ОСОБА_9 в період з 07.05.2024 по 17.05.2024 шляхом залучення невстановлених досудовим розслідуванням осіб, надання вказівок, забезпечив та організував безперешкодний проїзд останніх автомобільним транспортом до заздалегідь обумовленого місця неподалік населеного пункту Астей Берегівського району Закарпатської області, що знаходиться безпосередньо поблизу державного кордону України та вказав подальший напрямок руху через державний кордон України до Румунії поза межами пунктів пропуску.

В подальшому, після прибуття ОСОБА_7 та ОСОБА_8 до заздалегідь обумовленого місця, близько 15 год. 17.05.2024 ОСОБА_9 , перебуваючи на автостоянці поблизу готелю « ІНФОРМАЦІЯ_3 », що за адресою: АДРЕСА_1 , одержав грошові кошти в загальній сумі 20000 доларів США в якості оплати за організацію незаконного переправлення осіб через державний кордон України та був затриманий працівниками правоохоронних органів.

17.05.2024 ОСОБА_5 затримано по ст. 208 КПК України та в подальшому 18.05.2024 повідомлено про підозру вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України.

Причетність підозрюваного до вчинення вищевказаних кримінальних правопорушень підтверджується зібраними під час досудового розслідування матеріалами та доказами, а саме:

-протоколом затримання Іванова НІкіти від 17.05.2024, де зафіксовано, що в ході проведення особистого обшуку затриманого було вилучено грошові кошти в розмірі 20000 доларів США отриманні за організацію незаконного переправлення через державний кордон України;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_7 від 23.04.2024;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_7 від 18.05.2024;

-іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Слідчий зазначає, що наявні ризики, що виправдовують тримання під вартою підозрюваного, а саме, необхідністю запобігти спробам останнього:

- переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду;

- знищити, сховати та спотворити будь-яку із речей та документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

- перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

- вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Обґрунтування ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, тобто переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, є те, що відповідно до ст. 12 КК України кримінальне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 332 КК України відноситься до категорії тяжких кримінальних правопорушень, за вчинення якого передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 7 до 9 років із конфіскацією майна. Тяжкість ймовірного покарання та суворість можливого вироку значно підвищують ймовірність ризику переховування від органів досудового розслідування та/або суду. З матеріалів провадження також вбачається, що підозрюваний володіє паспортом для виїзду за кордон, має тимчасове посвідчення військовозобов`язаного та зарахований в запас від 27.11.2020. Враховуючи воєнний стан в Україні, підозра у вчинені резонансного злочину, вчиненого під час такого стану, з явним цинізмом по відношенню до інтересів держави та завдав негативного результату обороноздатності держави під час прямої воєнної агресії, існує ризик втечі підозрюваного за межі України з метою переховування від органу досудового розслідування та суду.

Обґрунтування ризику, передбаченого п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України, тобто знищити, сховати та спотворити будь-яку із речей та документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, є те що ОСОБА_5 , підозрюється у організації незаконного переправлення особи через державний кордон України, вчиненому з корисливих мотивів, під час воєнного стану, а в ході досудового розслідування. На даний час не встановлено весь механізм переправлення осіб через державний кордон України, а також інших співучасників, а тому, існує ризик того, що підозрюваний знищить, сховає або спотворить інші речі та документи, які мають відношення до вчинення кримінального правопорушення. Такими речами і документами є чорнові записи, тощо.

Обґрунтування ризику, передбаченого п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, тобто перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, є те, що ОСОБА_5 відомі анкетні дані свідків, а саме осіб, яких він намагався незаконно переправити через державний кордон, відомий мобільний телефон, а тому останній у разі незастосування до нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою може незаконно впливати на свідків шляхом залякування, чинити на них тиск з метою їх залякування щодо відмови від дачі показань, під час досудового розслідування так і під час розгляду кримінального провадження у суді. Тому, існує ризик того, що підозрюваний буде перешкоджати кримінальному провадженню.

Обґрунтування ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, тобто вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, є те, що підозрюваний ОСОБА_5 , постійних доходів немає, а тому є ризик, що підозрюваний може вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Застосування інших більш м`яких запобіжних заходів до підозрюваного ОСОБА_5 , які зможуть забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігти виникненню ризиків передбачених у ст. 177 КПК України, окрім як тримання під вартою - неможливе, тому слідчий просить клопотання задовольнити.

Слідчий та прокурор в судовому засіданні клопотання підтримали, просили суд його задовольнити.

Підозрюваний ОСОБА_5 та його захисник адвокат ОСОБА_6 в судовому засіданні заперечили щодо клопотання, просили суд відмовити у його задоволенні та застосувати запобіжний захід не пов`язаний із триманням під вартою, а саме домашній арешт. Оскільки він одружений, має на утриманні малолітню дитину, постійне місце проживання, отже має міцні соціальні зв`язки. Крім того, не має наміру уникати слідства та суду чи чинити тиск на свідків, не буде перешкоджати органу досудового розслідування у встановлені істини в його справі.

Заслухавши думку учасників процесу в судовому засіданні, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання підлягає до задоволення з наступних підстав.

Встановлено, що у провадженні СУ ГУНП в Рівненській області перебувають матеріали досудового розслідування внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000049 від 22.04.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України.

17.05.2024 ОСОБА_5 затримано по ст. 208 КПК України.

18.05.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України.

Слідчий, звертаючись з клопотанням про застосування щодо підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а прокурор при розгляді клопотання довели про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Згідно з п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Як передбачено ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, законним та обґрунтованим визнається арешт особи, коли він є необхідним для запобігання вчиненню нею правопорушення чи її втечі після його вчинення, а також для забезпечення виконання будь-якого обов`язку, встановленого законом.

Згідно ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим кодексом.

Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

У відповідності до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Так, злочин вчинений ОСОБА_5 кваліфікується за ч. 3 ст. 332 КК України, як тяжкий злочин, санкція статті за вчинення якого передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 7 до 9 років.

У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно (п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України).

Слідчий суддя враховує обставини кримінального провадження, особливої соціальної небезпеки діяння, практику Європейського суду з прав людини (розмір застави повинен визначитися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави буде достатнім стимулюючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

Враховуючи що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, його матеріальне становище та членів його родини, слід обрати розмір застави, передбачений 3 ст. 332 КК України 140 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 454 200 грн. 00 коп. (150*3028=454 200).

Суд дійшов висновку, що саме такий розмір застави з достатньою мірою буде гарантувати виконання підозрюваним, покладених на нього, процесуальних обов`язків та не буде завідомо не помірним для нього.

Відповідно до ч. 4 ст. 202 КПК України підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання останнього під вартою.

Слідчий суддя також бере до уваги те, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 7 до 9 років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років з конфіскацією майна. А також те що перебуваючи на волі він може переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати та спотворити будь-яку із речей та документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Даних, які б вказували на неможливість застосування до нього вказаного запобіжного заходу не встановлено.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 176-178, 183, 184, 395, 372 КПК України, слідчий суддя,

п о с т а н о в и в:

Клопотання - задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , громадянина України, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України - запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, негайно в залі суду.

Встановити строк дії ухвали терміном 60 (шістдесят) днів, а саме, з моменту затримання 15 год. 03 хв., 17 травня 2024 року до 15 год. 03 хв., 16 липня 2024 року.

Одночасно визначити розмір застави 150 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 454 200 грн. 00 коп. (чотириста п`ятдесят чотири тисячі двісті) гривень у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на: депозитний рахунок № UA0010559, банк отримувача ДКСУ, м. Київ, МФО 820172, .

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 у разі внесення застави наступні обов`язки:

- прибувати на виклик слідчого, прокурора та суду;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора чи суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання/або місця роботи;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади паспорти громадянина України для виїзду за кордон, інші документи, що дозволяють право на виїзд з України та в`їзд до України;

- утримуватися від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні.

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити до 16 липня 2024 року.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесенні застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок має бути наданий уповноваженій особі ДУ «Рівненський слідчий ізолятор».

У разі внесенні застави та з моменту звільнення підозрюваного з під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний ОСОБА_5 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Виконання ухвали доручити начальнику Рівненського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області та начальнику ДУ «Рівненський слідчий ізолятор».

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Рівненського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення. Подача апеляційної скарги не зупиняє дію ухвали суду.

Слідчий суддя Рівненського міського суду ОСОБА_1