Справа №613/751/24 Провадження № 1-кс/613/195/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 квітня 2024 року м.Богодухів

Слідчий суддя Богодухівського районного суду Харківської області ОСОБА_1 , дослідивши матеріали скарги Акціонерного товариства «Укртелеком» на бездіяльність слідчого, стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,-

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшла скарга Акціонерного товариства «Укртелеком» на бездіяльність слідчого, стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань про вчинення кримінального правопорушення за його заявою від 27.02.2024.

У скарзі представник АТ «Укртелеком» просив поновити строк на оскарження бездіяльності посадової особи органу досудового розслідування, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Дослідивши скаргу та клопотання про поновлення строку на подання скарги, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Так, слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень КПК України, при цьому сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, що визначені КПК України (ст. 26 КПК України).

Відповідно до ч.1 ст.24 КПК України, кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності слідчого (детектива) в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені ч.1 ст.303 КПК України, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого, дізнавача чи прокурора оформляється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії (ч.1 ст. 304 КПК України).

При цьому, слід зазначити, що при визначенні моменту вчинення бездіяльності, а у даному випадку невнесення відомостей до ЄРДР за заявою, є не дата отримання заявником відповіді від органу поліції, а дата вчинення бездіяльності, яка у даному випадку настала через 24 години після подання заяви про вчинення кримінального правопорушення.

Слідчим суддею встановлено, що заявник 27.02.2024 року звернувся до Богодухівського РВП ГУНП в Харківській області із заявою про вчинення кримінального правопорушення, інформації про внесення відомостей за його заявою саме до Єдиного реєстру досудових розслідувань він не отримував.

Тобто, враховуючи вказані обставини, слідчий суддя констатує, що заявником у даному випадку пропущено строк звернення зі скаргою, визначений ч.1 ст.304 КПК України (протягом 10 днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності).

Скарга надійшла до суду 26.04.2024 року (до Богодухівського РВП ГУНП в Харківській області заява надійшла та зареєстрована в ЖЕО за номером 772 від 27.02.2024), тобто із пропуском десятиденного строку для звернення зі скаргою, який розпочався більше місяця тому, оскільки, за змістом скарги, до відділу поліції з заявою про злочин представник АТ «Укртелеком» звернувся 27.02.2024 року, відділом поліції заява була зареєстрована 27.02.2024 року, тобто заявник мав право звернутися із вказаною скаргою до суду в десятиденний строк, а саме до 09.03.24 року.

Представник заявника у поданій скарзі просить поновити строк на оскарження бездіяльності посадової особи органу досудового розслідування, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР при цьому не зазначає ЖОДНОЇ причини пропуску строку звернення до суду (посилання в скарзі на впевненість заявника в тому, що інформація за поданою ним заявою була внесена в ЄРДР, взагалі не можна віднести до причини пропуску строку звернення до суду).

Вирішуючи питання про поновлення пропущеного строку для подання цієї скарги, слідчий суддя враховує зокрема, що причини пропуску такого строку можуть вважатися поважними якщо вони безпосередньо унеможливлюють або ускладнюють можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк, виникли протягом строку, який пропущено, об`єктивно та незалежно від волі особи, яка пропустила строк, що підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Тобто, поважними причинами можуть визнаватися лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, яка звернулась зі скаргою, пов`язані з дійсно істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належним чином.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 03 квітня 2008 року у справі № 3236/03 «Пономарьов проти України» зазначено, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави.

Поновлення процесуального строку зі спливом встановленого строку та за підстав, які не видаються переконливими може свідчити про порушення принципу юридичної визначеності. У кожній конкретній справі суди мають ґрунтовно перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata.

Європейський суд з прав людини зауважив, що норми, які регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (Перетяка та Шереметьев проти України, № 17160/06 та N 35548/06, § 34, від 21 грудня 2010 року).

У справах «Осман проти Сполученого королівства» та «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини роз`яснив, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху у судовому процесі.

А отже, з урахуванням наведених положень національного законодавства та практики Європейського суду з прав людини, не зазначення заявником причини пропуску строку на звернення зі скаргою на бездіяльність органу досудового розслідування, позбавляє слідчого суддю можливості визнати причину пропуску строку звернення до суду поважною, та такою, яка об`єктивно унеможливлювала її подання у визначений законом строк.

За таких обставин слідчий суддя не вбачає підстав для поновлення строку, визначеного ст.304 КПК України, для подання скарги на бездіяльність органу досудового розслідування та приходить до висновку про відмову у його поновленні.

Відповідно до вимог п.3 ч.2 ст. 304 КПК України, скарга повертається якщо вона подана після закінчення строку, передбаченого ч.1 ст. 304 КПК України і слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Одночасно заявнику роз`яснюються вимоги ч.7 ст.304 КПК України, відповідно до якої, повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. 303-307, 372, 376 КПК України,-

УХВАЛИВ:

Відмовити представнику АТ «Укртелеком» у поновленні строку на подання скарги на бездіяльність слідчого, стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Матеріали скарги повернути особі, яка її подала.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя