Справа № 287/440/24
УХВАЛА

"03" червня 2024 р. смт Ємільчине

Ємільчинський районний суд Житомирської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1

за участю секретаря с/з ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду смт. Ємільчине клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна

В С Т А Н О В И В:

Представник заявника адвокат ОСОБА_4 звернувся до суду з вказаним клопотанням в якому просить скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Олевського районного суду Житомирської області від 07.03.2024 року на автомобіль «TOYOTA LAND CRUISER», державний номерний знак НОМЕР_1 .

Клопотання мотивоване тим, що в провадженні відділення поліції №2 Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області перебувало кримінальне провадження, внесене в ЄРДР за №0000064 від 05.03.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286-1 КК України.

Ухвалою слідчого судді Олевського районного суду Житомирської області від 07.03.2024 року, в рамках кримінального провадження, внесене в ЄРДР за №0000064 від 05.03.2024 року накладено арешт на автомобіль «TOYOTA LAND CRUISER», державний номерний знак НОМЕР_2 , який належить ОСОБА_3 та яким керував ОСОБА_5 шляхом тимчасового позбавлення права останніх на відчуження, розпорядження та користування вказаним майном.

Старший слідчий СВ відділення поліції №2 Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_6 29.04.2024 року прийняв постанову про закриття вказаного кримінального провадження у зв`язку з відсутністю складу кримінального правопорушення.

Вказаною постановою питання про скасування арешту на майно вирішено не було, а тому він змушений звернутись до суду.

В судове засідання заявник та представник заявника не з`явились, представник заявника адвокат ОСОБА_4 в клопотанні просив розглянути його без участі заявника та представника заявника.

Прокурор Олевського відділу Коростенської окружної прокуратури ОСОБА_7 в судове засідання не з`явився, надав до суду заяву, в якій просив розглянути клопотання про скасування арешту майна без його участі.

Відповідно до положень ч.1 ст.107 КПК України повне фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Вивчивши матеріали, що додані до клопотання і давши їм належну оцінку, суд приходить до висновку, що відсутні передбаченні законом підстави для задоволення даного клопотання, виходячи з таких підстав.

Судом встановлено, що постановою слідчого СВ ВП №2 Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_6 від 29.04.2024 року кримінальне провадження №0000064 від 05.03.2024 року закрито у зв`язку з відсутністю складу кримінального правопорушення.

Правовідносини щодо арешту майна, накладеного в межах кримінального провадження, регулюються главою 17 КПК. За змістом статей 173, 174 цього Кодексу під час досудового розслідування, судового розгляду питання про накладення арешту на майно вирішують слідчий суддя або суд відповідно.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому у застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано (ч.1 ст.174 КПК).

Частини 3 та 4 ст.174 КПК регулюють порядок вирішення питання про скасування арешту майна у двох випадках: судом за наслідками розгляду кримінальної справи та прокурором - одночасно з винесенням ним постанови про закриття кримінального провадження.

Натомість у ст.174 КПК не йдеться про скасування арешту майна слідчим суддею після закінчення досудового розслідування внаслідок закриття кримінального провадження за постановою керівника органу досудового розслідування на підставі приписів п.2 ч.1 ст. 284 КПК.

Разом із тим, за приписами частини 4, якою доповнено ст.132 КПК Законом України «Про внесення змін до Кримінального та Кримінального процесуального кодексів України щодо закриття кримінального провадження у зв`язку з втратою чинності законом, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння» № 2810-IX від 01 грудня 2022 року (набрав чинності 29 грудня цього ж року), ухвала слідчого судді або суду про застосування заходів забезпечення кримінального провадження припиняє свою дію після закінчення строку її дії, скасування запобіжного заходу, ухвалення виправдувального вироку чи закриття кримінального провадження в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Після закриття кримінального провадження втручання у сферу приватних інтересів (арешт майна) фактично набуває свавільного характеру, з огляду на що приписи ч.4 ст.132 КПК є дієвим засобом реалізації положень ст.3 Конституції України, ст.13 Конвенції задля усунення порушення прав власника або володільця майна.

Приписи ч.4 ст.132 КПК є нормою, за якою в КПК встановлено порядок припинення арешту майна після закриття кримінального провадження, застосування якої у взаємозв`язку із положеннями ч.1 ст.170 цього Кодексу скасовує обмеження, застосовані під час досудового розслідування.

Імперативні приписи ч.4 ст.132 КПК вимагають поводження з вказаним вище майном з боку прокурора, органу досудового розслідування, державної влади чи місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, фізичних осіб та інших суб`єктів суспільних відносин як таким, що не є арештованим в порядку, передбаченому КПК. За відсутності інших законних підстав, позбавлення права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, стосовно якого арешт припинив свою дію, є протиправним і тягне відповідальність, передбачену законом.

Отже, у разі закриття кримінального провадження постановою слідчого або прокурора, ухвала слідчого судді про накладення арешту на майно (речові докази) припиняє свою дію, з огляду на що припиняє свою дію і застосоване слідчим суддею позбавлення права на відчуження, розпорядження та/або користування відповідним майном. Після закриття кримінального провадження в порядку, передбаченому законом слідчим, речовий доказ перебуває у володінні органу досудового розслідування за відсутності процесуального рішення про арешт майна.

Саме такий висновок зробила Об`єднана палата Касаційного кримінального суду Верховного Суду в постанові від 15.04.2024 року у справі № 554/2506/22.

Таким чином, оскільки кримінальне провадження №0000064 від 05.03.2024 року, в рамках якого було накладено арешт на вказаний автомобіль, закрито 29.04.2024 року, постанова слідчого про закриття кримінального провадження не скасована та не оскаржена, з цього моменту ухвала слідчого судді Олевського районного суду Житомирської області від 07.03.2024 року про застосування заходів забезпечення кримінального провадження також припинила свою дію, наслідком чого є скасування арешту як заходу забезпечення кримінального провадження.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст.107, 132, 170, 174, 283, 350 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

В задоволенні клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна відмовити.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Житомирського апеляційного суду через Ємільчинський районний суд Житомирської області протягом семи діб з моменту її оголошення.

Суддя ОСОБА_1