Справа № 522/4906/24
Провадження по справі № 1-кс/522/1909/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(повний текст)

29 березня 2024 року м. Одеса

Слідчий суддя Приморського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у судовому засіданні клопотання слідчого СВ УСБУ в Одеській області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Газіантеп, Турецька Республіка, громадянина Турецької Республіки, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

підозрюваного в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових за № 0000117 від 28.03.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 305 КК України,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_6 ,

захисника ОСОБА_7 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

перекладача ОСОБА_8 , -

ВСТАНОВИВ:

Органами досудового розслідування ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) підозрюється в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000117 від 28.03.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 305 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що у березні 2024 року (точні дата, час і обставини досудовим розслідуванням не встановлені) громадянин Турецької Республіки ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ), знаходячись в м. Одесі, маючи умисел на незаконне переміщення через митний кордон України особливо небезпечної психотропної речовини - 4-MMC (4-метилметкатинон), за невстановлених досудовим розслідуванням обставин незаконно придбав у невстановленої особи особливо небезпечну психотропну речовину 4-MMC (4-метилметкатинон), у вигляді кристалоподібної речовини світло-сірого кольору, в поліетиленовому пакеті, яку у подальшому зберігав при собі.

Надалі, 28.03.2024, у невстановлений досудовим розслідуванням час, ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ), перебуваючи у невстановленому досудовим розслідуванням місці в м. Одесі, помістив вищевказану особливо небезпечну психотропну речовину в поліетиленовому пакеті до кишені своїх штанів, надягнених на ньому, з метою її подальшого незаконного переміщення через митний кордон України з приховуванням від митного контролю (шляхом контрабанди) до Республіки Молдови.

28.03.2024, приблизно о 13-46 год., ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ), у кишені штанів якого завідомо для нього знаходилась особливо небезпечна психотропна речовина 4-MMC (4-метилметкатинон), у поліетиленовому пакеті, діючи умисно, реалізуючи власний злочинний умисел, направлений на контрабанду особливо небезпечної психотропної речовини, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій і бажаючи настання шкідливих наслідків у вигляді порушення встановленого порядку обігу і переміщення психотропних речовин через митний кордон України, слідуючи з України до Республіки Молдови через міжнародний автомобільний пункт пропуску "Староказаче-Тудора", в зоні діяльності Одеської митниці Держмитслужби, в якості пасажира автобуса марки "MAN", реєстраційний номер НОМЕР_1 , сполученням "Одеса - Кишинів", не заявив представникам митного органу і будь-якого правоохоронного органу про наявність у нього психотропної речовини, тим самим вчиненням своїх дій заявив про відсутність у нього товарів, які під час переміщення через митний кордон України підлягають обов`язковому письмовому декларуванню, а також на переміщення яких через митний кордон України встановлено заборони або обмеження, не задекларувавши зазначену речовину у встановленому порядку при здійсненні митного контролю.

Проте, злочинний умисел ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) на контрабандне переміщення особливо небезпечної психотропної речовини 4-MMC (4-метилметкатинон) з України до Республіки Молдови не був доведений ним до кінця з причин, що не залежали від його волі, оскільки 28.03.2024, приблизно о 13-46 год., в ході здійснення його митного контролю, співробітниками Одеської митниці Держмитслужби у кишені його штанів виявлено та вилучено приховану у зазначений вище спосіб кристалоподібну речовину світло-сірого кольору, в поліетиленовому пакеті, загальною масою брутто 0,84 грама, яку він незаконно намагався перемістити через митний кордон України з приховуванням від митного контролю.

Згідно з експрес-аналізом за допомогою експрес-тесту, виявлена і вилучена у ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) за вищевикладених обставин речовина містить особливо небезпечну психотропну речовину 4-MMC (4-метилметкатинон).

Відповідно до постанови Кабінету Міністрів України «Про затвердження переліку наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів» від 06.05.2000 № 770, 4-MMC (4-метилметкатинон) віднесено до Списку № 2 Таблиці І як особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено.

28.03.2024 громадянина Турецької Республіки ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) затримано в порядку ст.ст. 208, 615 КПК України, за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 305 КК України.

29.03.2024 громадянину Турецької Республіки ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 305 КК України.

У відповідності з вимогами п. 1 ст. 184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, п.2 ч.1 ст. 177 КПК України: знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, п.3 ч.1 ст. 177 КПК: незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, у тому числі на осіб, обізнаних про обставини вчинення кримінального правопорушення та ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України: вчиняти інші аналогічні кримінальні правопорушення.

У зв`язку з чим, слідчий звернувся до суду із клопотанням про застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Позиція учасників судового розгляду.

Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання слідчого та просив його задовольнити в повному обсязі, застосувавши до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, посилаючись на те, що наявні ризики, передбачені п.п.1,2,3 та 5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, у тому числі на осіб, обізнаних про обставини вчинення кримінального правопорушення, може вчинити інші злочини.

Підозрюваний ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) та його захисник в судовому засіданні заперечували проти задоволення клопотання слідчого, так як ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) раніше не судимий, розмір застави є непомірним, у підозрюваного міцні соціальні зв`язки, в нього тяжке захворювання легенів, а тому просили застосувати запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою.

Дослідивши матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання слідчого, допитавши підозрюваного, заслухавши учасників судового розгляду, приходжу до висновку, що клопотання слідчого не підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Мотиви слідчого судді.

З огляду на ч.3 ст.26, п.18 ч.1 ст.3 КПК України, слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, які винесені на його розгляд сторонами та віднесено до його компетенції цим Кодексом, а слідчий суддя, суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Відповідно до ст.2 вказаного Кодексу, завданнями кримінального провадження, разом із захистом особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, є охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також те, щоб до кожного учасника кримінального провадження застосовувалась лише належна правова процедура.

Частина ч.1 ст.9 КПК України встановлює, що під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Згідно з ч.1 ст.94 КПК України, слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам. При цьому найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.

Щодо обґрунтованості підозри.

Поняття «обґрунтована підозра» не визначене в національному законодавстві.

Кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) (частина 5 статті 9 КПК України).

Перевіряючи достатність доказів для такого висновку, слідчий суддя, наряду з положеннями КПК України, враховує практику Європейського суду з прав людини (зокрема, рішення «Чеботарь проти Молдови» від 13.11.2007р., п. 48), у відповідності до якої слова «обґрунтована підозра» означають наявність фактів чи інформації, котрі могли би переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що конкретна особа, можливо вчинила злочин. Натомість, не будучи наділеним повноваженнями щодо оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення на даній стадії кримінального судочинства, слідчий суддя позбавлений можливості надати перевагу одним доказам перед іншими шляхом їх оцінки та аналізу в сукупності, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу. Питання щодо доведеності вини особи та правильності кваліфікації її дій у відповідності до закону про кримінальну відповідальність підлягають дослідженню при проведенні досудового розслідування та під час розгляду кримінального провадження по суті.

Відповідно до усталеної практики ЄСПЛ (наприклад, пункт 32 рішення у справі «Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom» від 30.08.1990 (заяви № 12244/86, 12245/86; 12383/86) термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (пункт 175 рішення ЄСПЛ від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» (заява № 42310/04)).

Крім того, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Пред`явлена ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) підозра обґрунтовується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: повідомленням Одеської митниці про кримінальне правопорушення № 15 від 28.03.2024, в якому викладені обставини вчинення громадянином Турецької Республіки ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) кримінального правопорушення; протоколом про порушення митних правил Одеської митниці № 0367/50000/24 від 28.03.2024, згідно з яким задокументовано вчинення громадянином Турецької Республіки ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) за обставин кримінального провадження адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 305 КК України (Переміщення або дії, спрямовані на переміщення товарів через митний кордон України з приховуванням від митного контролю); протоколом огляду місця події від 28.03.2024, згідно з яким в ході проведення огляду місця події на території міжнародного автомобільного пункту пропуску "Староказаче-Тудора" виявлено і вилучено кристалоподібну речовину світло-сірого кольору, в поліетиленовому пакеті, загальною масою брутто 0,84 грама, яка містить особливо небезпечну психотропну речовину 4-MMC (4-метилметкатинон), експрес-тест з ознаками реакції на особливо небезпечну психотропну речовину 4-MMC (4-метилметкатинон), інші предмети і документи, які мають значення для досудового розслідування; поясненнями свідків: головного державного інспектора-кінолога відділу кінологічного забезпечення УБК та ПМП Одеської митниці ОСОБА_9 , інспектора прикордонної служби 1 категорії - інструктора 25 прикордонного загону ДПС України ОСОБА_10 , які здійснювали прикордонний і митний контроль громадянина Турецької Республіки ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ), за обставинами виявлення у нього особливо небезпечної психотропної речовини.

Хоча слідчий суддя на вказаному етапі досудового розслідування не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення, проте зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів, визначити причетність особи до вчинення кримінального правопорушення, тобто перевіряти обґрунтованість пред`явленої підозри.

ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, зібрані в ході досудового розслідування докази є вагомими, та у разі визнання його винним, йому загрожує покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 10 років, що, згідно ст. 183 ч. 2 п. 5 КПК України, дозволяє обрання йому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також уникнення ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а саме: знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, у тому числі на осіб, обізнаних про обставини вчинення кримінального правопорушення.

Ризик вчинення нових кримінальних правопорушень слідчий суддя до уваги не бере, оскільки ані слідчим в клопотанні, ані прокурором в судовому засіданні не надано доказів притягнення підозрюваного раніше до адміністративної чи кримінальної відповідільності.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою тяжкого кримінального правопорушення, а також наявність вищезазначених ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

Під час досудового слідства встановлено обставини, які слід врахувати при обрані запобіжного заходу, передбачені ст. 178 КПК України, а саме:

-вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) тяжкого злочину;

-тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) у разі визнання його винуватим у вчинення вказаного злочину.

За таких обставин, наявні достатні підстави вважати, що обрання менш суворого запобіжного заходу до ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) не запобігатиме наведеному ризику.

Обставин, передбачених ч.2 ст.183 КПК України, які є перешкодою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не встановлено.

За результатами досліджень Українського медичного та моніторингового центру з алкоголю та наркотиків Міністерства охорони здоров`я України (який є загально доступним документом) за останні десять років кількість смертей серед осіб, які перебували на наркологічному обліку, зросла більше ніж у 3 рази, у тому числі від передозування майже в 4 рази. Загрозливих масштабів набули поширеність розладів психіки та поведінки внаслідок вживання наркотичних речовин (174,7 на 100 тис. населення), а також психічні захворювання (11,5 на 100 тис. населення). Україна входить до переліку країн із загрозливим рівнем немедичного споживання наркотиків.

Тому на підставі викладеного, слідчий суддя констатує про наявність конкретного суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості" (п. 79 рішення ЄСПЛ у справі "Харченко проти України" від 10 лютого 2011 року).

Таким чином, слідчий суддя приходить до переконання, що органом досудового розслідування доведена неможливість застосування на даному етапі досудового розслідування відносно підозрюваного ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, для запобігання встановленим вище ризикам та забезпечення його належної процесуальної поведінки.

Інші, менш суворі запобіжні заходи не зможуть запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Відповідно до приписів ч.1 ст.219 КПК України, досудове розслідування має бути завершене протягом двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину.

За результатом розгляду клопотання слідчого чи прокурора про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя застосовує запобіжний захід в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому КПК України.

Враховуючи, що ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) було повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.307 КК України, 29.03.2024 року, то досудове розслідування має бути закінченим до 29.05.2024 року, а тому саме до цього строку слідчий суддя може обрати запобіжний захід.

Відповідно до практики ЄСПЛ, якщо тримання під вартою триває тільки через побоювання, що обвинувачений буде переховуватись від правосуддя, проте його слід звільнити з-під варти, якщо він представить відповідні гарантії, що не переховуватиметься від суду, наприклад внесе заставу (правова позиція, викладена у п.46 рішення ЄСПЛ від 26 червня 1991 року у справі «Летельє проти Франції»).

Окрім того, позиція Європейського суду стосовно питання обрання національними судами запобіжного заходу у вигляді застави та призначення її розміру, цілковито прослідковується в рішенні Суду у справі «Мангурас проти Іспанії» (Mangouras v. Spain) від 28.09.2010, в якому Суд зазначає, що розмір застави має оцінюватись в першу чергу «з огляду на особу підсудного, належну йому власність, його стосунки з поручителями, іншими словами, з огляду на впевненість у тому, що перспектива втрати застави або заходів проти його поручителів у випадку його неявки до суду буде достатньою для того, щоб стримати його від втечі».

Зважаючи на положення ч.3 ст.183 КПК України, а також практики ЄСПЛ, приймаючи до уваги дані про особу підозрюваного, який підозрюваний одружений, має тимчасове місце проживання, раніше не судимий, беручи до уваги, що у досудовому розслідуванні кримінального провадження проводяться першочергові слідчі дії, вважаю за необхідне визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України.

Здіно ЗУ «Про Державний Бюджет 2024 року» 1 прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 3028 гривень, а тому саме з цього розрахунку буде визначена сума застави.

Зважаючи на те, що підозрюваний ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, відповідальність за яке передбачає позбавлення волі до 10 років, підозрюваний офіційно не працевлаштований, офіційно не одружений, враховуючи його майновий стан, враховуючи стан здоров`я підозрюваного, в якого тяжке захворювання легенів, доведеність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, вважаю за доцільне обрати відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою та вважаю за необхідне визначити розмір застави як альтернативного запобіжного заходу у максимальному розмірі для інкримінованої статті - тобто 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Керуючись ст.ст. 132, 176, 177, 178, 183, 186, 193, 194, 196, 197, 205, 376 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого СВ УСБУ в Одеській області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, задовольнити частково.

Застосувати до ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Одеській слідчий ізолятор», до 60 днів в межах строку проведення досудового розслідування, тобто до 27.05.2024 року включно.

Визначити розмір застави як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто 242 240 (двісті сорок дві тисячі двісті сорок) гривень.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу на рахунок ТУ ДСА України в Одеській області, з призначенням платежу: застава за підозрюваного; провадження по справі 1-кс/522/1909/24.

Підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави.

У разі внесення застави, покласти на підозрюваного обов`язки строком на 2 (два) місяці, передбачені ч.5 ст.194 КПК України:

1) утримуватися від спілкування зі свідками у вказаному кримінальному провадженні;

2) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

3) з`являтись за першою вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді.

Роз`яснити підозрюваному наслідки невиконання вказаних обов`язків, а саме: у разі, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомленим, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, без поважних причин не повідомить про причину своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.

Строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обчислюється з моменту фактичного затримання, тобто з 28.03.2024 року.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді, може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Повний текст ухвали слідчого судді проголошено 29.03.2024 року о 16:00 годині в залі суду №131.

Слідчий суддя: ОСОБА_11

29.03.2024