Справа № 947/699/24
Провадження № 1-кс/947/5866/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07.05.2024 слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , розглянувши матеріали клопотання слідчого СУ Головного управління Національної поліції України в Одеській області ОСОБА_2 , яке погоджено прокурором відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження № 0000001 від 01.01.2024 року відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Білгород-Дністровський Одеської області, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , не одруженого, офіційно працюючого, має право на заняття адвокатською діяльністю № 004413 від 26.04.2021, видане Радою адвокатів Одеської області, раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

В провадження слідчого судді Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 надійшло клопотання слідчого СУ Головного управління Національної поліції України в Одеській області ОСОБА_2 , яке погоджено прокурором відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження № 0000001 від 01.01.2024 року.

Судове засідання з розгляду клопотання було призначено на 07.05.2024 року о 16:30 год.

06.05.2024 року до канцелярії суду надійшло клопотання захисника підозрюваного ОСОБА_4 - адвоката ОСОБА_5 , яке отримано слідчим суддею 07.05.2024 року. У даному клопотанні захисник просить розгляд клопотання про застосування відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначення застави відкласти на тиждень. В обґрунтування своїх вимог посилається на те, що він та адвокат ОСОБА_6 не можуть прийняти участь у судовому засіданні, у зв`язку з зайнятістю в іншому судовому засіданні. Також повідомив, що ухвалою Одеського апеляційного суду від. 02.05.2024 року скасовано ухвалу слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 10.04.2024 року, якою стосовно ОСОБА_4 змінено запобіжний захід з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт. Зазначає, що до теперішнього часу повний текст ухвали Одеського апеляційного суду сторона захисту не змогла отримати, а відсутність повного тексту не дозволяє стороні захисту сформувати позиції, у зв`язку з необізнаністю мотивів скасування ухвали Київського районного суду м. Одеси від 120.04.2024 року, що на його думку також перешкоджає розгляду клопотання прокурора про застосування відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Дослідивши подане клопотання сторони захисту, вивчивши клопотання слідчого та долучені в його обґрунтування матеріали, слідчий суддя вважає за необхідне до розгляду клопотання по суті заявити самовідвід з наступних підстав.

Згідно ч. 1 ст. 80 КПК України, за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, захисник, представник, експерт, представник персоналу органу пробації, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід.

Частиною 2 статті 76 КПК України передбачено, що суддя, який брав участь у кримінальному провадженні в суді першої інстанції, не має права брати участі у цьому ж провадженні в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а також у новому провадженні після скасування вироку або ухвали суду першої інстанції.

Так, 10.04.2024 року слідчим суддею Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 в рамках даного кримінального провадження № 0000001 від 01.01.2024 року було постановлено ухвалу якою задоволено клопотання захисників підозрюваного ОСОБА_4 адвокатів ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , в результаті чого змінено підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід з тримання під вартою на запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту строком до 26.04.2024 року, із забороною залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 , за виключенням необхідності залишити житло під час оголошення повітряної тривоги, з покладенням обов`язків визначених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Проте ухвалою колегії суддів Одеського апеляційного суду від 02.05.2024 року задоволено частково апеляційну скаргу прокурора відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 , ухвалу слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 10.04.2024 року скасовано, постановлено нову, якою клопотання захисників ОСОБА_5 та ОСОБА_6 про зміну запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на запобіжний захід цілодобового домашнього арешту стосовно ОСОБА_4 залишено без розгляду.

Вищевикладені обставини, на думку слідчого судді є підставою для подачі заяви про самовідвід, оскільки слідчим суддею вже була надана оцінка доводам сторони обвинувачення щодо наявних ризиків передбачених ч. 1 ст. 177 КПУ України тадоцільності підстав для продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 .

Враховуючи положення ч. 2 ст. 76 КПК, слідчий суддя повторно не може брати участь у розгляді будь-яких питань, після скасування йому рішення, оскільки він висловив свою думку з цього питання.

Відтак з метою виключення у сторін кримінального провадження будь яких сумнівів щодо об`єктивності та неупередженості, слідчий суддя вважає необхідним заявити самовідвід.

Головна мета відводу гарантування безсторонності суду, зокрема, щоб запобігти упередженості судді (суддів) під час розгляду справи. Безумовно, сторони можуть побоюватися, що суддя є небезстороннім, але вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

Стандарт безсторонності ґрунтується, насамперед, на тому, що судді мають розглядати справи на основі фактів та згідно з законом, без жодних обмежень, неналежного впливу, спонукання, тиску, погроз чи втручань, прямих чи непрямих, з будь-чийого боку або з будь-якої причини. Також неупередженість стосується способу мислення або ставлення суду до питань і сторін у конкретній справі. Тож слово «неупереджений» передбачає виключення (усунення) розумних та обґрунтованих сумнівів щодо упередженості судді, як реальної, так і суб`єктивної.

Жодна норма національного права не визначає зміст нормативної конструкції «неупередженість» («безсторонність») судді», а тому під час з`ясування основних критеріїв неупередженості колегія суддів вважає за потрібне керуватися джерелами міжнародного права, зокрема принципами, сформульованими у практиці Європейського суду з прав людини.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини обґрунтованість підстав для надання висновку щодо безсторонності суду для мети пункту 1 статті 6 Конвенції має встановлюватися згідно з:

- «об`єктивним критерієм», який передбачає, що встановлення наявності упередженості суду (суддів) має бути визначено окремо від поведінки судді, тобто має бути з`ясовано, чи є очевидні факти, що можуть поставити під сумнів його безсторонність. Своєю чергою вирішальне значення має саме наявність відповідних обставин, підтверджених належними та допустимими доказами, які свідчать про обґрунтованість сумніву в неупередженості суду, а позиція зацікавленої сторони є важливою, але не вирішальною;

- «суб`єктивним критерієм», який вимагає оцінки реальних дій окремого судді під час розгляду конкретної справи і тільки після встановлення фактів у поведінці судді, які можна кваліфікувати як прояв упередженості, можливо поставити під сумнів його безсторонність. Тому особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів іншого.

Водночас як указано в Бангалорських принципах поведінки судді від 19 травня 2006 року, схвалених Резолюцією Економічної та Соціальної Ради ООН 27 липня 2006 року №2006/23, об`єктивність судді є потрібною умовою для належного виконання ним своїх обов`язків. Вона проявляється не тільки у змісті ухваленого рішення, а й в усіх процесуальних діях, що супроводжують його ухвалення.

Сприйняття об`єктивності визначається за допомогою критерію «розумного спостерігача». У разі, коли є підстави передбачати, що суддя є необ`єктивним (з різних причин) - це дискредитує суспільну довіру до судової влади. Тому суддя мусить уникати будь-яких дій, які дають підставу передбачати, що на його рішення можуть вплинути сторонні чинники, зокрема такі як зацікавленість у розв`язанні конкретної справи. З огляду на це навіть прояви неупередженості мають значення.

Тому коли виникає питання про відвід, значення має не те, чи справді у судді є усвідомлене або неусвідомлене упередження, а те, чи виникла б у розумної та належним способом поінформованої особи підозра про існування такого упередження. У цьому сенсі обґрунтована підозра в упередженості не просто заміняє докази, яких бракує, чи доказовий засіб для встановлення вірогідності неусвідомленого упередження, а є виявом пильнішої уваги до іміджу правосуддя, тобто домінантної зацікавленості громадськості в тому, щоб існувала впевненість у чесності процесу.

Слідуючи загальним принципам права та з метою недопущення думки про упередженість слідчого судді при новому розгляді клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, слідчий суддя вважає, що існують достатні підстави для самовідводу та направлення вказаного клопотання на перерозподіл для визначення нового слідчого судді.

Керуючись ст.ст.75, 80, 309, 369-372, КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Заявити самовідвід по клопотанню слідчого СУ Головного управління Національної поліції України в Одеській області ОСОБА_2 , яке погоджено прокурором відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження № 0000001 від 01.01.2024 року.

Матеріали клопотання слідчого СУ Головного управління Національної поліції України в Одеській області ОСОБА_2 , яке погоджено прокурором відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в рамках кримінального провадження № 0000001 від 01.01.2024 року, невідкладно передати до канцелярії Київського районного суду м. Одеси для визначення іншого слідчого судді цього ж суду, у порядку, встановленому ч. 3 ст. 35 КПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1