справа №176/79/24
провадження №1-кс/176/17/24
у х в а л а

Іменем України

26 лютого 2024 року Слідчий суддя Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , з участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , власника майна ОСОБА_4 , розглянувши клопотання слідчого СВ ВП №5 Кам`янського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_5 , погоджене прокурором Жовтоводської окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 , про накладення арешту на майно, поданого у рамках кримінального провадження № 0000005 від 04.01.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

05 січня 2024 року Слідчий за погодженням із прокурором звернувся до суду з клопотанням про накладення арешту на майно, а саме на бензопилу марки «Dnipro-M» моделі «DSG-62H» чорно-помаранчевого кольору, електропила «Dnipro-M» моделі «DСS-200ВС» чорно-помаранчевого кольору, два кругляка деревини породи «Акація» довжиною 0,6 м та діаметрами 60 см та автомобіль марки ГАЗ моделі «АС G3302АХY 1», синього кольору, VIN « НОМЕР_1 » 2007 року випуску, д.н.з. НОМЕР_2 , що належить ОСОБА_6 та фактично перебуває у користуванні ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вилучені 04.01.2024 року під час огляду місця події за адресою: Дніпропетровська область, Кам`янський район, м. Жовті Води, на перехресті про.Вільхівський та про.Дальній на території Жовтоводської міської територіальної громади з метою забезпечення збереження речових доказів із забороною відчуження, розпорядження та користування вказаним майном.

Згідно протоколу автоматизованого визначення слідчого судді від 08.01.2024 року визначено слідчого суддю ОСОБА_7 .

Згідно повторного автоматизованого визначення слідчого судді від 12.02.2024 року у зв`язку із відставкою судді ОСОБА_7 , визначено слідчого суддю з розгляду вищезазначеного клопотання ОСОБА_1 .

Клопотання призначено до розгляду на 19.02.2024 року на 10:00 год. на яке ні прокурор ні слідчий у судове засідання не з`явились. В судовому засідання вислухана думка власника майна ОСОБА_4 , що підтверджується документами наданими суду останнім, з яких вбачається, що власником вищезазначеного майна на яке слідчий просить накласти арешт є саме ОСОБА_4 а не ОСОБА_6 , як зазначено слідчим у клопотанні. Також, за клопотанням ОСОБА_4 була оголошена перерва до 14:30 год 26.02.2024, викликано свідка ОСОБА_8 (майстра КП ВЖРЕО) та судом визнана обов`язкова явка слідчого ОСОБА_5

26 лютого 2024 року Слідчий у судове засідання не з`явився, про день і час розгляду клопотання повідомлявся належним чином, про причини неявки суд не повідомив, заяв про відкладення розгляду клопотання, а також заяв про розгляд клопотання за відсутності слідчого до початку розгляду клопотання по суті не подав.

Відповідно до ч. 1 ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Слідчий, не повідомив причин неявки, що розцінюється як неявка без поважної причини сторони кримінального провадження, якою подане клопотання про накладення арешту на майно, що свідчить про фактичне не підтримання поданого клопотання та недоведення обставин, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК, що є підставою для відмови в задоволенні поданого клопотання.

Натомість у судове засідання з`явився прокурор ОСОБА_3 , яка клопотання підтримала та просить задовольнити, та з метою збереження речових доказів просить накласти арешт на вищезазначене майно.

ОСОБА_4 у задоволенні клопотання просить відмовити, посилаючись на те, що виконував свої договірні обов`язки з КП ВЖРЕО, в поясненні слідчому ним були вказані всі обставини та надані відповідні оригінали документів. Вважає, що в його діях відсутній склад кримінального правопорушення.

Свідок ОСОБА_8 , майстер дільниці благоустрою та прибирання прибудинкової території в КП ВЖРЕО, під присягою суду пояснила, що вона як представник балансоутримувача в команді ОСОБА_4 виконували роботу по знесенню сухостійних дерев згідно рішення №239 від 21.06.2018 року по провулку Краснокутському, який знаходиться на повороті з провулком Вільхівський, продемонструвавши учасникам судового засідання даний участок на схемі карти міста. Перед початком роботи, обішла з ОСОБА_4 територію та помітила йому які дерева треба знести і приблизно біля 13:00 години поїхала до КП ВЖРЕО. Подія відбувалась 04.01.2024 року.

Розглядаючи клопотання про накладення арешту на майно в порядку ст. ст. 170-173 КПК України, для прийняття законного та обґрунтованого рішення, слідчий суддя повинен з`ясувати усі обставини, які передбачають підстави для арешту майна або відмови у задоволенні клопотання про арешт майна.

У клопотанні не міститься жодної згадки чи факту, які б у своїй сукупності підтверджували б або давали привід припустити, що майно на яке слідчий просить накласти арешт, зберегло на собі сліди кримінального правопорушення або було знаряддями його вчинення.

У той же час наведені докази, що були предметом перевірки слідчим суддею, свідчать про недоведеність стороною обвинувачення існування обґрунтованої підозри щодо вчинення кримінального правопорушення за ознаками ч.1 ст.246 КК України, за обставин, що наведені у клопотанні слідчого про арешт майна. На даний час досудовим розслідуванням не встановлено об`єктивних даних, які б свідчили про незаконність спилювання деревини.

Як встановлено в судовому засіданні, ОСОБА_4 правоохоронним органом було надано вичерпний пакет відповідних документів, передбачений діючим законодавством, в тому числі надано договір №1 від 02 січня 2024 року між ОСОБА_4 та КП ВЖРЕО ЖМР про надання ОСОБА_4 послуг по повалці та обрізці дерев відповідно до графіка замовника; дозвіл на проведення робіт згідно вищезазначеного договору по пров. Краснокуцький в м. Жовті Води. Пізніше, ОСОБА_4 доніс слідчому ОСОБА_5 наступні документи: видаткову накладну №1 від 04 січня 2024 року; висновок комісії з надання дозволу КП ВЖРЕО на знесення дерев; акт обстеження стану зелених насаджень, що підлягають видаленню від 05.06.2018 року, від 07.06.2018 року, рішення Виконавчого комітету Жовтоводської міської ради від 21.06.2018 року №239 про знесення зелених насаджень на території м. Жовті Води, перелик зелених насаджень, які підлягають видаленню по провулку Краснокутський вул. Вільхівська, рішення Виконавчого комітету Жовтоводської міської ради від 21.12.2017 року №486 про уточнення поштово-адресної нумерації в м. Жовті Води, згідно якого затверджено протяжність провулку Краснокутський (схема додається) початок провулку зі східної сторони міста від будівлі за №1, - закінчення провулку на західній стороні міста на перетині з вилицею Вільхівська.

Слідчий суддя вважає, що клопотання слідчого є не обґрунтованим та не підлягає задоволенню, оскільки в матеріалах клопотання не вбачається наявність достатніх підстав для накладення арешту на майно.

Також, слідчий суддя взяв до уваги визнані сторонами кримінального провадження обставини щодо надання власником майна на вимогу слідчого вичерпного пакету документів щодо вирубки сухостою.

Відповідно до вимог ст.370 КПК України, судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим, при цьому його законність повинна базуватись на правильному застосуванні норм матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених положеннями Кримінального процесуального кодексу України. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до статті 94 цього Кодексу. Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.

Одним із методів державної реакції на порушення, що носять кримінально-правовий характер, є заходи забезпечення кримінального провадження, передбачені ст.131 КПК, які виступають важливим елементом механізму здійснення завдань кримінального провадження при розслідуванні злочинів, зокрема арешт майна.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

За загальними правилами, передбаченими ч.3 ст.132 КПК, застосування заходів забезпечення кримінального провадження допускається лише у разі, якщо слідчий, дізнавач, прокурор доведе, що:

- існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження;

- потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора;

- може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

Положеннями ч.ч.1,2 ст.170 КПК передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Слідчий суддя, суд, відповідно до ч.1 ст.173 КПК, відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Зі змісту клопотання слідчого про арешт майна (а.с.2-5) вбачається, що необхідність такого арешту була обумовлена визнанням вищезазначеного майна речовими доказами, оскільки існує сукупність достатніх підстав вважати, що вилучене під час огляду майно, є предметом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 246 КК, відповідно до положень ч.ч.1,3 ст. 170 КПК України.

У той же час наведені докази, що були предметом перевірки слідчим суддею, на переконання слідчого судді, свідчать про недоведеність стороною обвинувачення існування обґрунтованої підозри щодо вчинення кримінального правопорушення за ознаками ч.1 ст.246 КК України за обставин, що наведені у клопотанні слідчого про арешт майна. До того ж, як зазначив прокурор під час судового засідання, на даний час досудовим розслідуванням не встановлено об`єктивних даних, які б свідчили про незаконність спилювання деревини.

За таких обставин, слідчий суддя дійшла висновку, що доводи клопотання є безпідставними та задоволенню не підлягають.

Керуючись ст.ст. 98, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання слідчого СВ ВП №5 Кам`янського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_5 , погоджене прокурором Жовтоводської окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 , про накладення арешту на майно, поданого у рамках кримінального провадження № 0000005 від 04.01.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Повний текст проголошено о 15:00 год. 27.02.2024 року

Слідчий суддя: ОСОБА_9