печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 січня 2024 року Печерський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Києві кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000833 від 09.05.2023, на підставі обвинувального акта за обвинуваченням

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця м. Києва, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 415 КК України,

за участю учасників судового провадження:

прокурора ОСОБА_4 ,

потерпілої ОСОБА_5 ,

обвинуваченого ОСОБА_3 ,

в с т а н о в и в:

З матеріалів кримінального провадження вбачається, що ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 415 КК України, за таких обставин.

Водій відділення (здоров`я, благополуччя тварин та протиепізоотичної роботи) військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_3 06.05.2023 приблизно о 12 год. 35 хв., перебуваючи на території ІНФОРМАЦІЯ_2, який розташований за адресою: АДРЕСА_2, діючи необережно з кримінальною протиправною недбалістю, усупереч вимогам підпункту «б» пункту 2.3 та пункту 10.9 ПДР, керуючи транспортною машиною «Citroen», реєстраційний номер на чорному фоні НОМЕР_2 , проявив неуважність та під час руху заднім ходом не звернувся за допомогою до інших осіб щоб забезпечити безпеку, внаслідок чого допустив наїзд на ОСОБА_5 , що спричинило останній середньої тяжкості тілесне ушкодження.

Такі дії обвинуваченого ОСОБА_3 кваліфіковано за ч. 1 ст. 415 КК України, тобто як «порушення правил водіння транспортної машини, що спричинило потерпілому середньої тяжкості тілесне ушкодження».

У судовому засіданні обвинувачений заявив клопотання про звільнення від кримінальної відповідальності за ч. 1 ст. 415 КК України на підставі ст. 46 цього Кодексу у зв`язку з примиренням винного з потерпілим та, як наслідок, закриття кримінального провадження №0000833 від 09.05.2023.

У судовому засіданні потерпіла підтримала клопотання обвинуваченого.

У судовому засіданні прокурор вважав, що клопотання обвинуваченого підлягає задоволенню, перешкод для цього не вбачав, оскільки встановлено обставини для закриття кримінального провадження відповідно до ст. 46 КК України та п. 1 ч. 2 ст. 284 КПК України.

Заслухавши клопотання обвинуваченого, врахувавши позицію потерпілої сторони та пояснення прокурора щодо можливості звільнення обвинуваченого від кримінальної відповідальності на підставі ст. 46 КК України, дослідивши матеріали кримінального провадження, суд приходить висновку, що клопотання підлягає задоволенню на таких підставах.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 284 КПК України кримінальне провадження закривається судом у зв`язку зі звільненням особи від кримінальної відповідальності.

Приписами ч. 1 ст. 285 цього Кодексу передбачено, що особа звільняється від кримінальної відповідальності у випадках, передбачених законом України про кримінальну відповідальність.

У відповідності до ч. 4 ст. 286 КПК України в разі, якщо під час здійснення судового провадження щодо провадження, яке надійшло до суду з обвинувальним актом, сторона кримінального провадження звернеться до суду з клопотанням про звільнення від кримінальної відповідальності обвинуваченого, суд має невідкладно розглянути таке клопотання.

У відповідності до ч. 3 ст. 288 КПК України суд своєю ухвалою закриває кримінальне провадження та звільняє підозрюваного, обвинуваченого від кримінальної відповідальності у випадку встановлення підстав, передбачених законом України про кримінальну відповідальність.

Відповідно до ч. 1 ст. 44 КК України особа, яка вчинила кримінальне правопорушення, звільняється від кримінальної відповідальності у випадках, передбачених КК України. За правилами частини другої тієї ж статті, звільнення від кримінальної відповідальності у випадках, передбачених КК України, здійснюється виключно судом. Порядок звільнення від кримінальної відповідальності встановлюється законом.

Приписами ст. 46 КК України передбачено, що особа, яка вперше вчинила кримінальний проступок або необережний нетяжкий злочин, крім корупційних кримінальних правопорушень, кримінальних правопорушень, пов`язаних з корупцією, порушень правил безпеки дорожнього руху або експлуатації транспорту особами, які керували транспортними засобами у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебували під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, звільняється від кримінальної відповідальності, якщо вона примирилася з потерпілим та відшкодувала завдані нею збитки або усунула заподіяну шкоду.

У судовому засіданні обвинуваченому ОСОБА_3 роз`яснено суть обвинувачення, підставу звільнення від кримінальної відповідальності, що не відноситься до реабілітуючих підстав, передбачених пунктами 1-3 ч. 1 ст. 284 КПК України, і роз`яснено право заперечувати проти закриття кримінального провадження з цієї підстави, на що обвинувачений проти такого звільнення від кримінальної відповідальності не заперечував та надав свою згоду на закриття кримінального провадження за ч. 1 ст. 415 КК України.

Відповідно до судової практики та роз`яснень, що містяться у Постанові Пленуму Верховного Суду України від 23.12.2005 № 12 «Про практику застосування судами України законодавства про звільнення особи від кримінальної відповідальності», примиренням винної особи з потерпілим належить розуміти як акт прощення її ним у результаті вільного волевиявлення, що виключає будь-який неправомірний вплив, незалежно від того, яка зі сторін була ініціатором та з яких мотивів. Звільнення винної особи від кримінальної відповідальності та закриття справи у зв`язку з примиренням із потерпілим можливе тільки в разі відшкодування завданих збитків або усунення заподіяної шкоди.

Так, згідно ч. 4 ст. 12 КК України нетяжким злочином є передбачене цим Кодексом діяння (дія чи бездіяльність), за вчинення якого передбачене основне покарання у виді штрафу від трьох тисяч до п`яти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або виправними роботами на строк до двох років, або арештом на строк до шести місяців, або обмеженням волі на строк до трьох років, з позбавленням права керувати транспортними засобами на строк до трьох років.

Злочин, передбачений ч. 1 ст. 415 КК України, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_3 , відноситься до нетяжких злочинів з необережною формою вини.

Крім того, суд зважує й на те, що ОСОБА_3 раніше до кримінальної відповідальності не притягався, а також на те, що потерпіла підтвердила, що вони з обвинуваченим примирилися, останній відшкодував їй шкоду у повному обсязі, жодних претензій до обвинуваченого вона не має.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку про наявність підстав для звільнення ОСОБА_3 від кримінальної відповідальності за ч. 1 ст. 415 КК України на підставі ст. 46 цього Кодексу у зв`язку з примиренням винного з потерпілим та закриття кримінального провадження №0000833 від 09.05.2023.

Речові докази у справі відсутні.

Водночас, приймаючи рішення щодо процесуальних витрат у кримінальному провадженні, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 126 КПК України питання щодо процесуальних витрат суд вирішує у вироку суду або ухвалою. При цьому, пунктом 3 ч. 1 ст. 118 цього Кодексу встановлено, що процесуальні витрати складаються, зокрема, з витрат, пов`язаних із залученням потерпілих, свідків, спеціалістів, перекладачів та експертів.

Процесуальні витрати виникають та пов`язані із здійсненням кримінального провадження, є матеріальними витратами органів досудового розслідування, прокуратури, суду та інших учасників кримінального провадження.

Закриття кримінального провадження на підставі ст. 46 КК України у зв`язку з примиренням обвинуваченого з потерпілим є закриттям кримінального провадження за нереабілітуючою підставою, тобто свідчить про те, що стосовно особи зібрано достатньо доказів для підозри у вчиненні кримінального правопорушення, однак у силу певних обставин кримінальне провадження щодо цієї особи виключається. Така підстава дозволяє суду в більш спрощеній формі завершити кримінальне провадження.

У разі згоди особи на завершення кримінального провадження у зазначеній формі, без використання своїх прав на доведення своєї невинуватості у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, всі процесуальні витрати, понесені органом досудового розслідування та пов`язані з розслідуванням кримінального провадження, повинна відшкодувати саме така особа, а тому питання процесуальних витрат суд вирішує з урахуванням приписів Глави 8 КПК України.

На підставі викладеного та керуючись статтями 12, 44, 46 КК України, статтями 100, 124, 126, 284-288, 314-316, 369-372, 392, 395 КПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Клопотання обвинуваченого ОСОБА_3 про звільнення від кримінальної відповідальності за ч. 1 ст. 415 КК України у зв`язку з примиренням винного з потерпілим на підставі ст. 46 КК України задовольнити.

На підставі ст. 46 КК України звільнити ОСОБА_3 від кримінальної відповідальності за ч. 1 ст. 415 КК України у зв`язку з примиренням винного з потерпілим.

Кримінальне провадження №0000833 від 09.05.2023 стосовно ОСОБА_3 , за ч. 1 ст. 415 КК України закрити.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь держави процесуальні витрати, за проведення експертиз, а саме:

-судово-медичної експертизи у розмірі 2 672 грн.;

-судової автотехнічної експертизи у розмірі 1 434 грн.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Печерський районний суд міста Києва протягом семи днів з дня її проголошення.

Ухвала набирає законної сили на наступний день після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо таку не подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Суддя ОСОБА_1