Справа №760/8806/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19.04.2024 м. Київ

Солом`янський районний суд міста Києва у складі:

слідчого судді судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю:

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Солом`янського районного суду міста Києва за адресою м. Київ, вул. Максима Кривоноса, 25 клопотання захисника підозрюваного ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 про зміну запобіжного заходу у кримінальному провадженні № 0000608 від 21.07.2023, відносно підозрюваного

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Донецьк, зареєстрованого за адресою АДРЕСА_1 проживаючого за адресою АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

якому повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 28, ч. 2 ст. 255, ч. 4 ст. 28, ч. 3 ст. 161, ч. 4 ст. 28 ч. 1 ст. 436-2, ч. 4 ст. 28 ч. 2 ст. 436-2, ч. 2 ст. 111 КК України,

В С Т А Н О В И В:

До провадження слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва надійшло клопотання захисника підозрюваного ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 про зміну запобіжного заходу, мотивоване тим, що слідчим управлінням Головного управління СБУ у м. Києві та Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000608 від 21.07.2023, в якому 12.03.2024 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 111, ч. 4 ст. 28 ч. 1 ст. 436-2, ч. 4 ст. 28 ч. 2 ст. 436-2, ч. 2 ст. 255, ч. 4 ст. 28 ч. 3 ст. 161 КК України. Зазначається, що 13.03.2024 слідчим суддею Солом`янського районного суду міста Києва відносно підозрюваного було застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 09:35 09 травня 2024 року включно. Захисник зазначає, що на даний час є підстави для зміни запобіжного заходу підозрюваному із тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт із забороною підозрюваному залишати місце свого проживання за адресою АДРЕСА_2 . Клопотання обґрунтоване тим, що на переконання сторони захисту, орган досудового розслідування не має жодного доказу, який би підтверджував причетність підозрюваного до вчинення інкримінованих йому кримінальних правопорушень, письмові пояснення з приводу підозри слідчий ОСОБА_6 отримав 05.04.2024 року, після цієї дати органом досудового розслідування не було проведено жодної слідчої/процесуальної дії за участі ОСОБА_4 . Враховуючи викладене, захисник просить задовольнити клопотання.

У судовому засіданні захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_5 підтримав подане клопотання з підстав та за обставин, викладених у клопотанні, наполягав на його задоволенні, зазначив, що пред`явлена ОСОБА_4 підозра є необґрунтованою, у органу досудового розслідування відсутні докази, на підтвердження винуватості підозрюваного, 05.04.2024 р. органу досудового розслідування були надані письмові пояснення з боку підозрюваного, оскільки жодного кримінального правопорушення підозрюваний не вчиняв, користувався своїм правом на свободу вираження поглядів, будучи журналістом.

Підозрюваний ОСОБА_4 підтримав клопотання свого захисника та надані ним в судовому засіданні пояснення, просив змінити застосований відносно нього запобіжний захід із тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт, зазначив, що одружений, має постійне місце проживання, до часу свого затримання працював. Зазначив, що за час тримання під вартою його стан здоров`я погіршився, всі докази вже наявні у слідства, тому він нічого не може знищити чи спотворити, після повідомлення про підозру він не переховувався від органу досудового розслідування та наміру переховуватись чи іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню він не має.

Прокурор ОСОБА_3 заперечував проти задоволення клопотання захисника про зміну підозрюваному запобіжного заходу, зазначив, що досудове розслідування у кримінальному провадженні, в якому ОСОБА_4 повідомлено про підозру триває, проводяться ряд слідчий та процесуальних дій, у зв`язку із чим, з метою забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного на даній стадії досудового розслідування та запобігти ризикам, визначеним ст. 177 КПК України, може тільки застосований відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, зазначив, що ухвалою апеляційної інстанції ухвала слідчого судді про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою залишена без змін. У зв`язку із чим, прокурор просить відмовити у задоволенні клопотання захисника підозрюваного.

Дослідивши клопотання захисника підозрюваного про зміну запобіжного заходу, заслухавши позиції учасників кримінального провадження, слідчий суддя дійшов до наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 201 КПК України підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

Згідно із ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Так, слідчий суддею встановлено, що в провадженні Слідчого управління ГУ СБУ у м. Києві та Київській області перебуває кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000608 від 21.07.2023, у якому 12.03.2024 р. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених:

ч. 4 ст. 28 ч. 2 ст. 255 КК України, а саме в участі в злочинній організації,

ч. 4 ст. 28 ч. 3 ст. 161 КК України, а саме у розпалюванні релігійної ворожнечі та ненависті, вчиненому злочинною організацією,

ч. 4 ст. 28 ч. 1 ст. 436-2 КК України, а саме у запереченні збройної агресії Російської Федерації проти України, розпочатої у 2014 році, у складі злочинної організації,

ч. 4 ст. 28 ч. 2 ст. 436-2 КК України, а саме у виготовленні та поширенні матеріалів, у яких міститься виправдування та заперечення збройної агресії Російської Федерації проти України, розпочатої в 2014 році, у складі злочинної організації,

ч. 2 ст. 111 КК України, а саме у державній зраді, тобто діянні, умисно вчиненому громадянином України на шкоду суверенітетові, територіальній цілісності та недоторканності, інформаційній безпеці України, а саме: у наданні іноземній державі, іноземній організації та їх представникам допомоги в проведенні підривної діяльності проти України, вчинене в умовах воєнного стану.

13.03.2024 на підставі ухвали слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва відносно підозрюваного ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 09 год. 35 хв. 09 травня 2024 року.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.

Поняття обґрунтована підозра не визначене у національному законодавстві, але, зважаючи на вимоги, закріплені у статті 9 КПК України, а також статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суд враховує позиції Європейського суду з прав людини, викладені в його рішеннях.

Поняття «обґрунтована підозра» наведено в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якого обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28.10.1994, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.09.1990).

При цьому слід зауважити, що слідчий суддя на етапі досудового розслідування не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, та за якою нормою кримінального кодексу ця особа підлягає відповідальності

При цьому, слідчий суддя звертає увагу на те, що у п. 48 рішення «Чеботарь проти Молдови» № 35615/06 від 13.11.07 року - Європейський Суд з прав людини зазначив «Суд повторює, що для того, щоб арешт по обґрунтованій підозрі був виправданий у відповідності з статтею 5 & 1 (с), поліція не зобов`язана мати докази, достатні для пред`явлення обвинувачення, ні в момент арешту ні під час перебування заявника під вартою. Також не обов`язково, щоб затриманій особі були, по кінцевому рахунку, пред`явлені обвинувачення, або щоб ця особа була піддана суду. Метою попереднього тримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозру, яка є підставою для затримання».

Крім того, слідчий суддя враховує правову позицію Європейського Суду з прав людини, викладену у рішенні за скаргою «Ферарі-Браво проти Італії», відповідно до якої затримання та тримання особи під вартою, безумовно, можливе не лише у випадку доведеності факту вчинення злочину та його характеру, оскільки така доведеність сама по собі і є метою досудового розслідування, досягненню цілей якого і є тримання під вартою.

У відповідності до змісту ст. 368 КПК України, питання щодо наявності чи відсутності складу кримінального правопорушення в діянні, наявності або відсутності в особи умислу на вчинення злочину, та винуватості особи в його вчиненні, вирішуються судом під час ухваленні вироку, тобто на стадії судового провадження.

Обставини здійснення підозрюваним конкретних дій, доведеність його винуватості, у тому числі правильність кваліфікації його дій, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування, а дослідження та оцінка доказів, встановлення наявності або відсутності події та складу кримінального правопорушення, та достатності доказів для доведеності винуватості особи, відноситься до стадії судового розгляду по суті, та не вирішується на стадії досудового розслідування.

Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Крім того, відповідно до ч. 6 ст. 176 КПК України під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 109-114-2, 258-258-6, 260, 261, 437-442 Кримінального кодексу України, за наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, застосовується запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті.

Пунктом 5 частини першої статті 176 КПК України передбачено застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Згідно з ч. 4 ст. 183 КПК України під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-1, 258-258-5, 260, 261, 437-442 Кримінального кодексу України.

Таким чином, слідчий суддя не вправі надавати оцінку законності та обґрунтованості ухвали слідчого судді, на підставі якої до підозрюваного застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, та оцінювати докази, зібрані стороною обвинувачення на дані стадії досудового розслідування з точки зору їх достатності, достовірності, належності та допустимості.

Крім того, слідчому судді не подані будь-які докази, які б підтверджували доводи, викладені у клопотанні захисника про зміну запобіжного заходу підозрюваному, які б вказували на те, що у застосуванні до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відпала потреба.

У зв`язку із викладеним, у задоволенні клопотання захисника підозрюваного слід відмовити.

Керуючись ст. ст. 131, 132, 176-178, 183, 193, 194, 197, 201, 309, 376 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання захисника підозрюваного ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 про зміну запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , із тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт, - залишити без задоволення

Ухвала слідчого судді апеляційному оскарженню не підлягає та набирає законної сили з моменту її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1