Справа № 308/8446/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 травня 2024 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , розглянувши матеріали скарги ОСОБА_2 на бездіяльність посадових осіб Ужгородського РУП ГУНП України в Закарпатській області, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви від 05.04.2024 про вчинення кримінального правопорушення, визнання бездіяльності незаконною,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 , звернувся до слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду із скаргою на бездіяльність посадових осіб Ужгородського РУП ГУНП України в Закарпатській області, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви від 05.04.2024 про вчинення кримінального правопорушення, визнання бездіяльності незаконною.

Скарга мотивована тим, що 05.04.2024 ОСОБА_2 , подав до Ужгородського РУП ГУНП України в Закарпатській області заяву про вчинення відносно нього кримінального правопорушення - підроблення мого підпису працівником AT Укрпошта.

Заявник зазначає, що 09 травня 2024 року об 09 год. 50 хв. Ужгородським РУП ГУНП в Закарпатській області йому вручено довідку від 27.04.2024 про результати проведення перевірки за його заявою про кримінальне правопорушення. В довідці повідомлено про те, що у його зверненні відсутні ознаки адміністративного або кримінального правопорушення, тому перевірку матеріалів припинено. Листом Ужгородського РУП ГУНП України в Закарпатській області від 27.04.2024 за №5852/106/25/1-2024 заявнику повідомлено, що в ході проведення перевірки його заяви встановлено, що ознаки кримінального чи адміністративного правопорушення відсутні.

ОСОБА_2 не погоджуються з такою бездіяльністю поліції, тому що уповноважений представник повинен внести відомості до ЄРДР за його заявою.

Заявник зазначає, що «станом на сьогоднішній день» відомості до ЄРДР за його заявою про злочин не внесені. Тобто відбувається триваюче порушення його прав всупереч вимогам КПК України.

Слідчий суддя вивчивши матеріали скарги, приходить до наступного висновку:

Зі змісту скарги та доданих до неї документів вбачається, що 05.04.2024 ОСОБА_2 , подав до Ужгородського РУП ГУНП України в Закарпатській області заяву про вчинення відносно нього кримінального правопорушення - підроблення його підпису працівником AT Укрпошта.

Копія заяви додана до матеріалів із відміткою про отримання 05.04.2024 та відбитоком круглої печатки «ЧЕРГОВА ЧАСТИНА» Ужгородського РУП ГУНП України в Закарпатській області.

Разом із тим, із скаргою на бездіяльність посадових осіб Ужгородського РУП ГУНП України в Закарпатській області, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви від 05.04.2024 про вчинення кримінального правопорушення, незаконною, ОСОБА_2 , звернувся 13.05.2024 року, згідно штампу вхідної документації.

Згідно з ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Системний аналіз положень ст.ст.214, 303 КПК України свідчить про те, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого, дізнавача, чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні та вказана заява чи повідомлення повинна містити достатні дані про наявність ознак кримінально-карного діяння.

Згідно з ч. 1 ст. 304 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачені ч. 1 ст. 303 КПК України, зокрема на бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дій або бездіяльності. Якщо рішення слідчого чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

При цьому слідчий суддя зазначає, що рішення слідчого чи прокурора про внесення відомостей до ЄРДР постановою не оформлюється.

Як роз`яснено в Узагальненнях від 12.01.2017 року «Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування», затверджених зборами суддів Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ, беручи до уваги положення ч.1 ст.214 КПК, згідно з якою внесення відомостей до ЄРДР здійснюється не пізніше 24 годин після подання заяви, а також положення ч.5 ст.115 КПК, відповідно до якої при обчисленні строків днями не береться до уваги той день, від якого починається строк, 10-денний строк для подання скарги на оскаржуваний вид бездіяльності починається з дня, наступного за тим, в який закінчився перебіг 24-годинного строку для реєстрації відомостей. Наприклад, якщо такий 24-годинний строк завершився о 20:00 7 жовтня, то перебіг строку оскарження починається з 8 жовтня.

Норми кримінального процесуального закону пов`язують строк оскарження бездіяльності слідчого, дізнавача, прокурора саме з моментом початку такої бездіяльності, а не з повідомленням особи про результати розгляду заяви.

Тобто, відлік десятиденного строку оскарження бездіяльності щодо невнесення відомостей про злочин до ЄРДР за заявою поданої ОСОБА_2 , про вчинення кримінального правопорушень почався з закінченням перебігу 24-годинного строку для реєстрації відповідних відомостей, тобто із 08.04.2024 (понеділок, наступний робочий день).

Стаття 116 КПК передбачає, що процесуальні дії мають виконуватися у встановлені цим Кодексом строки, а вимоги ст. 117 КПК зобов`язують суд поновити за клопотанням заінтересованої особи процесуальний строк, пропущений із поважних причин.

Згідно пункту 5 роз`яснень Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ викладених у листі №1640/0/4-12 від 09.11.2012 р. «Про деякі питання оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування» при оскарженні бездіяльності обчислення строку оскарження починається із дня, що настає після останнього дня, який відведено КПК для вчинення слідчим або прокурором відповідної дії. У випадку пропуску строку, встановленого для подання скарги, скарга повертається особі, якщо при її поданні особа не порушила питання про поновлення цього строку. Слідчий суддя, за наявності відповідної заяви, може поновити строк, якщо його було порушено з поважних причин (хвороба, відрядження, стихійне лихо, хвороба близьких родичів тощо). Підставою для поновлення строків також може бути визнано й об`єктивні причини, внаслідок яких особа не змогла вчасно реалізувати своє право на подання скарги.

Так, причина пропуску строку є поважною, якщо вона відповідає таким умовам: це обставина, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; причина виникла протягом строку, який пропущено; обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

За змістом ст. 26 КПК, слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень КПК, при цьому сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК.

Слідчий суддя на стадії прийняття скарги до свого провадження позбавлений можливості перевірити доводи скаржника шляхом витребування відповідних документів , оскільки це не передбачено діючим КПК України.

Зі скаргою до слідчого судді на бездіяльність щодо невнесення відомостей до ЄРДР заявник звернувся лише 13.05.2024 (дата реєстрації скарги, що подано до канцелярії суду представником), тобто з пропуском встановленого процесуальним законом строку.

Вказане свідчить про те, що заявником порушено 10 денний строк звернення із скаргою до слідчого судді.

Разом з тим, в тексті поданої скарги заявником зазначено прохання про поновлення строків. Так, ініціатор звернення вказує на те, що у зв`язку з тим, що порушення з заявою про яке він звернувся є триваючим, просить поновити строк звернення.

Статтею 113 КПК України визначено, що процесуальні строки - це встановлені законом або відповідно до нього прокурором, слідчим суддею або судом проміжки часу, у межах яких учасники кримінального провадження зобов`язані (мають право) приймати процесуальні рішення чи вчиняти процесуальні дії.

Будь-яка процесуальна дія або сукупність дій під час кримінального провадження мають бути виконані без невиправданої затримки і в будь-якому разі не пізніше граничного строку, визначеного відповідним положенням цього Кодексу.

Відповідно до положень КПК України, поняття поважних причин пропуску процесуальних строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд слідчого судді, суду.

Поважними причинами пропуску процесуального строку визнаються обставини, які не залежать від волі заінтересованої особи і перешкодили їй виконати процесуальні дії у межах встановленого законом, прокурором, слідчим суддею, судом проміжку часу. До їх числа відносяться: 1) обставини непереборної сили (епідемії, військові події, стихійні лиха або інші подібні обставини); 2) відсутність особи у місці проживання протягом тривалого часу внаслідок відрядження; 3) тяжка хвороба або перебування в закладі охорони здоров`я у зв`язку з лікуванням або вагітністю за умови неможливості тимчасово залишити цей заклад; 4) смерть близьких родичів, членів сім`ї чи інших близьких осіб або серйозна загроза їхньому життю; 5) несвоєчасне одержання процесуальних документів (наприклад, несвоєчасне одержання копії постанови слідчого); 6) інші обставини, які об`єктивно унеможливлюють вчинення процесуальної дії у встановлений строк. Вказані обставини підлягають підтвердженню учасником кримінального провадження шляхом подання відповідних документів або їх копій.

Відповідно до положень КПК України, поняття поважних причин пропуску процесуальних строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд слідчого судді, суду.

В даному випадку перебіг строку на оскарження бездіяльності уповноважених осіб Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області, щодо невнесення відомостей до ЄРДР за повідомленням заявника по його заяві від 05.04.2024 року, розпочався протягом доби з моменту отримання відповідного повідомлення, тобто не раніше з 08.04.2024 року (понеділок, наступний робочий день).

Заявник звернувся до суду зі скаргою на бездіяльність вказаних посадових осіб, після спливу 10 днів з моменту бездіяльності слідчого/прокурора.

Причина пропуску строку є поважною, якщо вона відповідає таким умовам: це обставина, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом строк; це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк; причина виникла протягом строку, який пропущено; обставина підтверджується належними і допустимими засобами доказування.

Вказана у тексті скарзі причина поновлення строку звернення до слідчого судді із скаргою, зокрема те, що порушення з заявою про яке він звернувся є триваючим, не можуть бути розцінені як поважною причиною, що в свою чергу слугувало б підставою для поновлення пропущеного заявником строку на оскарження бездіяльності відповідальних осіб Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатської області після подання відповідної заяви 05.04.2024 року.

Інших причин пропуску строку на звернення із скаргою до слідчого судді, окрім наведеного вище, заявник не вказує. Поважність інших причин пропуску строку починаючи з 08.04.2024 (з якого почалась така бездіяльність) по 13.05.2024 року до моменту звернення до слідчого судді в поданій скарзі заявником не наведено.

Окремого клопотання про поновлення процесуального строку заявник не подає, в прохальній частині скарги такі вимоги також не ставить.

За змістом статті 304 КПК України, скарга повертається, зокрема, якщо скарга подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікована Україною Законом № 475/97-ВР від 17.07.1997 року, гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Слідчий суддя при цьому враховує, що Європейський суд у своїй практиці широко тлумачить дане питання, основним у якому є доступ до суду в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.

В той же час, Європейський суд у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання.

З огляду на ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», яка передбачає, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини як джерело права, необхідно вказати і на правові позиції Європейського суду з прав людини стосовно доступу до правосуддя та права перегляду судових рішень.

Зокрема, Високий Суд вказав, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу «res judicata», тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами (див. рішення у справі «Рябих проти Росії» (Ryabykh v. Russia), заява № 52854/99, пп. 51 і 52, ECHR 2003-X) (п. 46 рішення).

Суд постановив, що якщо звичайний строк оскарження поновлюється зі спливом значного періоду часу, таке рішення може порушити принцип правової визначеності. Хоча саме національним судам, перш за все, належить виносити рішення про поновлення строку оскарження, їх свобода розсуду не є необмеженою. Суди повинні обґрунтовувати відповідне рішення. У кожному випадку національні суди повинні встановити, чи виправдовують причини поновлення строку оскарження втручання у принцип «res judicata», особливо, коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів стосовно часу або підстав для поновлення строків (див. рішення у справі «Пономарьов проти України» (Ponomaryov v. Ukraine), заява № 3236/03, п. 41, від 3 квітня 2008 року) (п. 47 рішення).

Відповідно до Глави ІІІ КПК України особи, які беруть участь у кримінальному провадженні, зобов`язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки.

З огляду на викладене, виходячи із доданих до скарги документів, керуючись принципом свободи в поданні сторонами суду своїх доказів і у доведеності перед судом їх переконливості, встановленими ст.ст. 22, 26 КПК України, скарга підлягає поверненню особі, яка її подала у відповідності до п.3 ч.2 ст. 304 КПК України, так як слідчий суддя не знаходить підстав для поновлення строку подання скарги з наведених в скарзі причин пропуску строку.

Згідно ст.304 ч.2 КПК України скарга повертається, якщо скаргу подала особа, яка не має права подавати скаргу; скарга не підлягає розгляду в цьому суді; скарга подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Вказана стаття має на меті оптимізацію кримінального процесу в частині оскарження рішень слідчого, дізнавача, прокурора, оскільки обмежує право оскарження певними часовими рамками, визначає підстави для повернення скарги та відмови у відкритті по ній провадження.

На вказаній стадії виклик до суду заявника, потерпілого, його представника чи законного представника, підозрюваного, його захисника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільця тимчасово вилученого майна не передбачено.

У зв`язку з вищевикладеним вважаю, що скарга підлягає поверненню особі, яка її подала.

При цьому, повернення скарги не може сприйматись як обмеження доступу до правосуддя. Згідно з положеннями ч. 7 ст. 304 КПК повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді в порядку, передбаченому цим Кодексом, за умови усунення недоліків, що стали підставою для повернення скарги.

Керуючись ст.ст. 303, 304, КПК України, -

ПОСТАНОВА:

У задоволенні клопотання заявника про поновлення строку на подання скарги - відмовити.

Скаргу ОСОБА_2 на бездіяльність посадових осіб Ужгородського РУП ГУНП України в Закарпатській області, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви від 05.04.2024 про вчинення кримінального правопорушення, визнання бездіяльності незаконною, - повернути особі, яка її подала.

Повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому цим Кодексом.

На ухвалу протягом п`яти днів з дня отримання її копії може бути подана апеляція до Закарпатського апеляційного суду.

Слідчий суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_1