УХВАЛА

09 квітня 2024 року

м. Київ

справа №303/6866/23

провадження № 51-1870 впс 24

Верховний Суд колегією суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:

головуючої ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

розглянувши у судовому засіданні подання в.о. голови Закарпатського апеляційного суду про направлення контрольного провадження у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 27 ч. 4 ст. 189, ч. 2 ст. 146, ч. 4 ст. 186, ч. 4 ст. 187, ч. 3 ст. 289, ч. 2 ст. 263, ч. 4 ст. 189 КК України, ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 27 ч. 4 ст. 189, ч. 2 ст. 146 КК України та ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 27 ч. 4 ст. 189, ч. 4 ст. 187 КК України із апеляційною скаргою захисника обвинуваченого ОСОБА_5 - адвоката ОСОБА_8 на ухвалу Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 22 лютого 2023 року, до іншого суду апеляційної інстанції

встановив:

До Касаційного кримінального суду Верховного Суду в порядку ст. 34 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК) надійшло вищезазначене подання про направлення контрольного провадження за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_8 в інтересах обвинуваченого ОСОБА_5 на ухвалу від 22 лютого 2024 року, яке мотивовано тим, що до Закарпатського апеляційного суду надійшла вищезазначена апеляційна скарга, однак 01 березня 2023 року, за результатами проведення автоматизованого розподілу вказаної справи між суддями призначення не відбулося через відсутність потрібної кількості суддів для розподілу справи, оскільки судді ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 брали участь у даному кримінальному провадженні під час досудового розслідування, що вбачається з ухвали колегії суддів Закарпатського апеляційного суду від 01 травня 2023 року та 27 липня 2023 року (на підтвердження чого долучено протокол щодо неможливості автоматизованого розподілу судової справи між суддями Закарпатського апеляційного суду).

В зв`язку із викладеним, просить вирішити питання про направлення вказаного контрольного провадження із Закарпатського апеляційного суду до іншого суду апеляційної інстанції.

Учасників судового провадження повідомлено про дату, час та місце розгляду подання, проте в судове засідання вони не прибули, що не перешкоджає його розгляду. Клопотань про відкладення розгляду на іншу дату не надійшло.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали подання, перевіривши доводи, наведені у них, Суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до вимог п. 2 ч. 1 ст. 34 КПК України, кримінальне провадження може бути передано на розгляд до іншого суду, якщо після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити новий склад суду для судового розгляду.

Частиною 3 ст. 34 КПК України, передбачено, що питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також про направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого вирішується колегією суддів Касаційного кримінального суду Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції або за клопотанням сторін чи потерпілого не пізніше п`яти днів з дня внесення такого подання чи клопотання, про що постановляється вмотивована ухвала.

До Закарпатського апеляційного суду 27 березня 2024 року надійшло контрольне провадження за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_8 в інтересах обвинуваченого ОСОБА_5 на ухвалу Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 22 лютого 2024 року.

Як вбачається із звіту про неможливість розподілу справи між суддями від 27 березня 2024 року, проведення автоматизованого розподілу вказаної справи між суддями призначення не відбулося, оскільки із 3 суддів, які мають відповідну спеціалізацію на розгляд таких ухвал:

суддя ОСОБА_10 виключений з розподілу, оскільки слухав поєднану справу, яка виключає розгляд поточної (справа №303/1683/23, провадження №11-22/4806/133/23);

суддя ОСОБА_9 виключений з розподілу, оскільки слухав поєднану справу, яка виключає розгляд поточної (справа №303/1683/23, провадження №11-22/368/133/23);

суддя ОСОБА_13 виключений з розподілу, оскільки слухав поєднану справу, яка виключає розгляд поточної (справа №303/1683/23, провадження №11-22/368/4806/23).

Таким чином, зі змісту подання Закарпатського апеляційного суду та доданих до нього матеріалів вбачається, що судова палата з розгляду кримінальних справ складається з трьох суддів: ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , які вже брали участь в даному кримінальному провадженні під час досудового розслідування, що, у силу ч. 1 ст. 76 КПК України позбавляє їх права розглядати дане контрольне провадження у суді апеляційної інстанції.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 18 Закону України «Про судоустрій та статус суддів», у випадках, визначених законом, а також за рішенням зборів суддів відповідного суду може запроваджуватися спеціалізація суддів з розгляду конкретних категорій справ, з чого вбачається, що запровадження спеціалізації не є обов`язковим.

Єдиною умовою врахування спеціалізації, визначеною КПК, є визначення головуючого у складі суду під час розгляду в апеляційному порядку кримінального провадження стосовно неповнолітньої особи.

Водночас, Рада суддів України у рішенні від 11 червня 2021 року №18 роз`яснила, що в суді, у якому рішенням загальних зборів суддів визначено спеціалізацію суддів, у випадках, коли неможливо утворити колегію з числа суддів відповідної спеціалізації (з числа суддів відповідної судової палати), визначення головуючого судді здійснюється з числа суддів відповідної спеціалізації (з числа суддів відповідної палати), а визначення суддів-членів колегії відбувається між усіма суддями незалежно від їхньої спеціалізації та належності їх до судових палат.

При цьому, відповідно до абзацу 7 п. 3.3 Розділу 3 Засад використання автоматизованої системи документообігу суду від 16 жовтня 2018 року зі змінами і доповненнями прийнятими рішенням зборів суддів від 28 грудня 2023 року, у разі неможливості визначити склад колегії для розгляду кримінальних проваджень з числа суддів основного складу та резервного судді, автоматизована система визначає суддів, яких не вистачає, з числа суддів визначених рішенням зборів від 28 грудня 2023 року. У разі неможливості визначити склад колегії з числа суддів основного складу, резервного судді та суддів визначених рішенням зборів від 28 грудня 2023 року, автоматизована система визначає суддів, яких не вистачає, з числа всіх суддів суду з урахуванням того, що суддя-доповідач має бути визначений зі складу судової палати з розгляду кримінальних проваджень та справ про адміністративні правопорушення.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 76 КПК України, суддя, який брав участь у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, не має права брати участі у цьому ж провадженні в суді першої, апеляційної і касаційної інстанцій, крім випадків перегляду ним в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, про зміну іншого запобіжного заходу на запобіжний захід у виді тримання під вартою або про продовження строку тримання під вартою, яка була постановлена під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті.

На підставі зазначеного, проаналізувавши наведені норми, колегія суддів дійшла висновку, що участь суддів апеляційної інстанції, які брали участь на досудовому розслідуванні, у перегляді ухвали Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 22 лютого 2024 року, якою відмовлено в задоволенні клопотання захисника ОСОБА_8 в інтересах обвинуваченого ОСОБА_5 про зміну запобіжного заходу з тримання під вартою на заставу, виключається, оскільки не входить до переліку виключних випадків, які дозволяють такий перегляд.

За таких обставин, неможливо виконати вимоги ч. 4 ст. 31 КПК, відповідно до яких кримінальне провадження в апеляційному порядку здійснюється колегіально судом у складі не менше трьох суддів.

Відповідно до ч. 13 ст. 31 КПК, у разі, якщо в суді першої або апеляційної інстанції, який згідно з правилами підсудності має здійснювати кримінальне провадження (крім Вищого антикорупційного суду), неможливо утворити склад суду, передбачений цією статтею, кримінальне провадження здійснює найбільш територіально наближений суд, в якому можливо утворити такий склад суду.

Виходячи зі змісту положень статей 31, 32, 34 КПК та викладених вище обставин, подання про направлення контрольного провадження за апеляційною скаргою на ухвалу суду від 22 лютого 2024 року, підлягає задоволенню, а матеріали контрольного провадження із апеляційною скаргою захисника на вказану вище ухвалу від 22 лютого 2024 року - направленню до Львівського апеляційного суду, як найбільш територіально наближеного.

Враховуючи викладене та керуючись статтями 31, 32, 34 КПК, Суд

постановив:

Подання в.о. голови Закарпатського апеляційного суду - задовольнити.

Контрольне провадження у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 27 ч. 4 ст. 189, ч. 2 ст. 146, ч. 4 ст. 186, ч. 4 ст. 187, ч. 3 ст. 289, ч. 2 ст. 263, ч. 4 ст. 189 КК України, ОСОБА_6 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 27 ч. 4 ст. 189, ч. 2 ст. 146 КК України та ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 27 ч. 4 ст. 189, ч. 4 ст. 187 КК України із апеляційною скаргою захисника обвинуваченого ОСОБА_5 - адвоката ОСОБА_8 на ухвалу Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 22 лютого 2023 року, направити із Закарпатського апеляційного суду до Львівськогоапеляційного суду для розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3