Справа № 524/1892/24
Провадження № 1-кс/524/694/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 лютого 2024 року слідчий суддя Автозаводського районного суду міста Кременчука ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого СВ Кременчуцького районного управління поліції ГУ НП в Полтавській області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000442 від 21.02.2024 року, внесеному до ЄРДР за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України,

УСТАНОВИВ:

Слідчий СВ Кременчуцького районного управління поліції ГУ НП в Полтавській області ОСОБА_3 звернувся до суду із клопотанням про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000442 від 21.02.2024 року, внесеному до ЄРДР за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України. Клопотання погоджене прокурором Кременчуцької окружної прокуратури Полтавської області ОСОБА_4 .

Слідчий клопотання обґрунтував тим, що 21.02.2024 зі служби 102 до Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області надійшло повідомлення від працівника поліції, що під час відпрацювання повідомлення (ЄО 3287 від 21.11.2024) встановлено можливий факт збуту наркотичних засобів ОСОБА_5 в період 20-21 лютого 2024 року, про що свідчать відомості, виявлені в належному йому мобільному телефоні

21.02.2024 в період часу з 22 год. 46 хв. по 23 год. 21 хв. за адресою м. Кременчук бульвар Автокразовський в гаражному кооперативі поблизу будинку №83 було проведено огляд місця події в ході якого було виявлено та вилучено: чотири згортки з речовиною рослинного походження, телефон марки Xiaomi MI10 IMEI НОМЕР_1 з сім карткою НОМЕР_2 .

Таким чином, чотири згортки з речовиною рослинного походження, телефон марки Xiaomi MI10 IMEI НОМЕР_1 з сім карткою НОМЕР_2 які належать ОСОБА_5 у кримінальному провадженні є речовими доказами, які тимчасово вилучені під час огляду місця події та які можуть бути використані як докази у кримінальному проваджені.

З метою запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження, виникла необхідність накласти арешт на дане майно, оскільки прокурор, слідчий не забезпечить схоронності речового доказу.

З вилученим речовим доказом в ході досудового розслідування необхідно провести ряд експертних досліджень та необхідних слідчих дій. До того ж вказане вище майно являється предметом злочину.

Враховуючи викладене, вилучені речі відповідають критеріям зазначеним у статті 167 КПК, тому відповідно до ст. 170 КПК на вищевказане необхідно накласти арешт з метою забезпечення схоронності речового доказу та проведення ряду необхідних слідчих дій.

Ст. слідчий клопотання підтримав, до суду надав заяву про розгляд клопотання за його відсутності.

Власник вилучених речей в судове засідання не прибув, був повідомлений належним чином.

Слідчий суддя, дослідивши додані до клопотання матеріали, приходить до наступного :

Відповідно до ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися під час обшуку, огляду.

З п. 1 ч. 2 статті 170 КПК постає, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Як зазначається в ч. 1, 2 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.

Відповідно до абз. 2 ч. 1 ст. 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Таким чином, чотири згортки з речовиною рослинного походження, телефон марки Xiaomi MI10 IMEI НОМЕР_1 з сім карткою НОМЕР_2 які належать ОСОБА_5 у кримінальному провадженні є речовими доказами, які тимчасово вилучені під час огляду місця події та які можуть бути використані як докази у кримінальному проваджені.

Слідчим було доведено необхідність накладення арешту на вказане майно, а також наявність ризиків, передбачених ст. 170 КПК України.

На підставі викладеного, відповідно до ст. 131, 132, 167, 170-175, 372 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ Кременчуцького районного управління поліції ГУ НП в Полтавській області ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на речовий доказ у кримінальному провадженні № 0000442 від 21.02.2024 року, внесеному до ЄРДР за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України, а саме: чотири згортки з речовиною рослинного походження, телефон марки Xiaomi MI10 IMEI НОМЕР_1 з сім карткою НОМЕР_2 які належать ОСОБА_5 , з метою збереження речових доказів, шляхом заборони їх відчуження, розпорядження та використання.

Негайне виконання даної ухвали покласти на слідчого, прокурора.

Ухвалу може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до Полтавського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 5-денний строк з дня проголошення ухвали; у разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом 5 днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1