Провадження № 1-кс/686/3533/24
01 травня 2024 року м. Хмельницький
Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , особи, яка подала скаргу ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,
ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області із скаргою на бездіяльність слідчого щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, в якій просить поновити строк на подання скарги, визнати бездіяльність начальника слідчого відділу ХРУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_4 , та зобов`язати уповноважену особу ГУНП в Хмельницькій області внести до ЄРДР відомості за заявою ОСОБА_3 про вчинення кримінального правопорушення від 07.02.2024
Узагальнені доводи скарги.
В обґрунтування скарги ОСОБА_3 вказує, що із червня 2023 року до Хмельницького районного управління поліції ГУНП в Хмельниькій області нею спрямовувалися повідомлення про злочин посадовими особами Міського комунального підприємства «Хмельницькводоканал» щодо неправильного розрахунку тарифу за абонентське обслуговування.
07.02.2024 ОСОБА_3 звернулася до ГУНП в Хмельницькій області посадовими особами Міського комунального підприємства «Хмельницькводоканал» щодо неправильного розрахунку тарифу за абонентське обслуговування.
Однак, відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР не внесені.
З огляду на це, на думку особи, яка подала скаргу, слідчим допущена бездіяльність та не виконані вимоги ст.214 КПК України.
Процесуальні дії суду для підготовки до розгляду скарги.
Задля забезпечення повноти та об`єктивності розгляду скарги слідчим суддею витребувані матеріали перевірки за заявою ОСОБА_3 .
На підставі положень ч. 1 ст. 304 КПК України, скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу України, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого чи прокурора оформляється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.
У зв`язку із відсутністю у ОСОБА_3 відомостей про рух її заяви про вчинення кримінального правопорушення та зверненням до правоохоронного органу із запитами щодо прийнятого рішення та заявою про втрату матеріалів цієї заяви, слідчий суддя вважає, що строк звернення із скаргою пропущений із поважних причин, а тому підлягає поновленню.
Позиції учасників провадження.
У судовому засіданні ОСОБА_5 подану скаргу підтримала, просила задовольнити. Крім цього зазначила, що її заяву про вчинення кримінального правопорушення скеровували від одного органу до іншого, без винесення постанови про відмову у внесенні відомостей до ЄРДР із зазначенням відповідних мотивів, що вона вважає неправильним.
Уповноважена особа органу досудового розслідування в судове засідання не з`явилася, незважаючи на належне повідомлення про час та місце розгляду скарги.
Разом із цим, від ХРУП ГУНП в Хмельницькій області надійшли матеріали перевірки за зверненням ОСОБА_3 зареєстровані в ЄО за №3075 20.02.2024 та долучені до матеріалів перевірки №233-24 від 16.01.2024.
Враховуючи положення статті 306 КПК України, та з метою дотримання розумних строків розгляду скарги, що є одним з пріоритетних завдань кримінального провадження, здійснення якого має забезпечити, зокрема, слідчий суддя на досудовому провадженні, слідчий суддя вважає можливим провести розгляд скарги за відсутності представника особи, бездіяльність якої оскаржується.
Право та судова практика
Відомості, які підлягають внесенню до ЄРДР та їх перелік визначені ч.5 ст. 214 КПК України, відповідно до положень якої до ЄРДР підлягають внесенню, серед інших відомостей, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлені з іншого джерела.
Аналогічні за змістом норми містяться у п.2 Розділу ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення (далі Положення), затвердженого наказом Генерального прокурора України №298 від 30.06.2020, згідно з яким відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела повинні відповідати вимогам п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України, зокрема, мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до висновку, що викладений у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.
Аналіз змісту положень ст. 214 КПК України свідчить про обов`язковість вчинення дій лише щодо прийняття та реєстрації заяви, як це передбачено у частині четвертій вказаній статті, і відмова у вчиненні таких дій не допускається.
При цьому зміст частини першої зазначеної статті не передбачає імперативного обов`язку слідчого чи прокурора вносити до ЄРДР всі прийняті та зареєстровані ними заяви, зокрема ті, що не містять у собі відомостей про склад кримінального правопорушення, передбаченого діючим Кримінальним кодексом України.
Предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні.
Реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про злочин є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Вказане слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.
Якщо ж зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР. Такий висновок відповідає Рішенню Конституційного Суду України у справі за конституційною скаргою ОСОБА_6 від 17.06.2020, згідно пункту 5 мотивувальної частини якого зазначено, що "встановлений законодавцем обсяг судового захисту стосовно оцінки бездіяльності уповноважених державних органів має забезпечити ефективність судового контролю, який має бути забезпечено під час розгляду відповідних питань хоча б у двох судових інстанціях: законодавець має запровадити такий обсяг судового контролю за бездіяльністю слідчого чи прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Реєстру після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення, що дозволяв би здійснити ефективний судовий контроль щодо відповідних питань та за наявності підстав надати особі можливість ініціювати початок кримінального провадження, а отже, надати їй реальний доступ до судового захисту".
Указане відповідає і правовому висновку Верховного Суду у справі 30 вересня 2021 року у справі № 556/450/18, провадження № 51-4229км20, де суд зазначає, що слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.
Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР.
За положеннями ст.2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Згідно із ст.7 КПК України в якості загальної засади кримінального провадження проголошено змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Крім того, основним елементом об`єктивної сторони будь-якого злочину є його суспільна небезпечність. Злочин серед інших правопорушень характеризується найвищим ступенем суспільної небезпечності і саме це дозволяє відмежовувати його від близьких за об`єктивними і суб`єктивними ознаками інших правопорушень.
Отже, вирішальним чинником для внесення до ЄРДР відомостей за заявою про вчинення є саме наявність у цій заяві обставин, що свідчать про кримінальне правопорушення, а не вказана автором назва поданого документу.
З огляду на наведене, слідчий суддя приходить до висновку про неможливість ініціювання кримінального провадження шляхом внесення відомостей до ЄРДР без належних на те підстав.
Оцінка встановлених обставин та відповіді на доводи скарги.
Як вбачається з матеріалів скарги та пояснень ОСОБА_3 , вона 07.02.2024 звернулася до Слідчого управління ГУНП в Хмельницькій області із заявою про вчинення кримінального правопорушення посадовими особами Міського комунального підприємства «Хмельницькводоканал» щодо неправильного розрахунку тарифу за абонентське обслуговування.
Згідно із цією заявою, зазначений тариф установлений без дати опублікування та розміщення відповідної інформації на стендах житлових будинків та не відповідає математичним розрахункам ОСОБА_3 , зроблений із математичними помилками, що дає об`єктивні підстави вважати про вчинення посадовими особами підприємства кримінальних правопорушень передбачених ч.2, 4, ст..358, ст..356, а управлінська дії службових осіб в.о.директора ОСОБА_7 , заступника директора з економічних питань ОСОБА_8 , заступника директора по збуту ОСОБА_9 , начальника юридичного відділу ОСОБА_10 відповідають ознакам кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.364 КК України.
Однак відомостей про рух цієї заяви ОСОБА_3 не отримала, у зв`язку із чим зверталася із запитом до правоохоронного органу.
Листом від 19.02.2024 № 24/Л-37 ОСОБА_3 заступник начальника СУ ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_11 надала заявниці відповідь про те, що її заява направлена до Хмельницького районного управління поліції.
Однак, ні реєстраційного номера, ні дат направлення цієї заяви у відповіді не зазначено,у зв`язку із чим ОСОБА_3 вважала її втраченою.
Із наданих матеріалів перевірки вбачається, що заява ОСОБА_3 від 07.02.2024 направлена листом від 19.02.2024 № 24/Л-37 за підписом заступника начальника ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_12 до Хмельницького районного управління поліції, де зареєстрована 20.02.2024 за №3075
Із такими висновками уповноваженої особи правоохоронного органу слідчий суддя погоджується.
Слідчий суддя зазначає, що відповідно до статті 28 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», статті 13 Закону України «Про питну воду, питне водопостачання та водовідведення» до повноважень органів місцевого самоврядування у сфері питної води та питного водопостачання належить, зокрема, встановлення тарифів на послуги централізованого водопостачання і водовідведення (крім тарифів на ці послуги, які встановлюються НКРЕКП).
У поданій ОСОБА_3 заяві від 07.02.2024 викладені факти, які за своїм змістом та суттю не є повідомленням про вчинення кримінального правопорушення.
Доводи ОСОБА_3 про неправильність встановленого тарифу за абонентське обслуговування щодо послуг водопостачання та водовідведення ґрунтуються на її власній оцінці із наведенням розрахунку щодо оспорення рішення суб`єкта владних повноважень про затвердження зазначеного тарифу .
Отже, у цьому випадку спір щодо підстав встановлення тарифу за абонентське обслуговування, Міського комунального підприємства «Хмельницькводоканал» може вирішуватися у порядку адміністративного судочинства, а не шляхом ініціювання кримінального провадження.
Крім цього, у заяві ОСОБА_3 інформація про факт можливого вчинення кримінального правопорушення була предметом дослідження правоохоронним органом та слідчим суддею Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області.
У порядку судового контролю за поданою на підставі ст..303 КПК України скаргою слідчим суддею можуть бути перевірені достатність даних, які вказують на ознаки кримінального правопорушення та підстави, за яких відомості уповноваженою особою до ЄРДР не внесені.
Викладені у скарзі та заяві ОСОБА_3 твердження не містять даних про вчинення кримінального правопорушення.
Ініціювання кримінального переслідування щодо особи за встановлених обставин, є необґрунтованим засобом кримінально-правового примусу та не відповідає приписам кримінального процесуального закону.
А тому підстав для задоволення скарги та процесуального реагування слідчим суддею, немає.
На підставі вищевикладеного, керуючись ст. 214, 303-307, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,
Поновити ОСОБА_3 строк на подання скарги.
У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, відмовити.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя