Справа № 454/2936/22 Головуючий у 1 інстанції: ОСОБА_1
Провадження № 11-сс/811/613/24 Доповідач: ОСОБА_2
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 травня 2024 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Львівського апеляційного суду в складі:

головуючого-судді: ОСОБА_2 ,

суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4

при секретарі: ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні у режимі відео конференції апеляційну скаргу прокурора ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Сокальського районного суду Львівської області від 26 квітня 2024 року про обрання запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту ОСОБА_7 , підозрюваному у кримінальному провадженні №0000207 від 05 жовтня 2022 року у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 332 КК України

за участю прокурора: ОСОБА_6

підозрюваного: ОСОБА_7

захисника: ОСОБА_8

ВСТАНОВИЛА:

органом досудового розслідування ОСОБА_7 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.332 КК України, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 05 жовтня 2022 року за №0000207.

Слідчий СВ ВП №2 Червоноградського РВП ГУ НП у Львівській області старший лейтенант поліції ОСОБА_9 звернувся з клопотанням про застосування щодо підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

Ухвалою слідчого судді Сокальського районного суду Львівської області від 26 квітня 2024 року таке клопотання задоволено частково. Застосовано щодо підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючого по АДРЕСА_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту на строк 60 днів, а саме до 24.06.2024 року. Контроль за виконанням ухвали покладено на прокурора ОСОБА_6 .

Своє рішення слідчий суддя мотивував тим, що запобіжний захід у вигляді домашнього арешту з урахуванням його тривалості не виходить за межі розумного строку, відповідає не лише особі підозрюваного, а й характеру та тяжкості злочину, у вчиненні якого він підозрюється, виключає можливість перешкоджання інтересам правосуддя і ухиленню від суду.

На ухвалу слідчого судді прокурор у провадженні подав апеляційну скаргу. Просить ухвалу слідчого судді Сокальського районного суду Львівської області від 26 квітня 2024 року скасувати та постановити нову ухвалу, відповідно до якої застосувати до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 2 місяці, визначивши розмір застави вісімдесят розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

В обґрунтування апеляційних вимог покликається на те, що оскаржувана ухвала є необґрунтованою, незаконною і такою, що підлягає скасуванню з підстав істотного порушення вимог кримінального процесуального законодавства.

Стверджує, що ОСОБА_7 підозрюється в організації незаконного переправлення через державний кордон України, сприянні незаконному переправленню осіб через державний кордон України порадами, наданням засобів, вчинених за попередньою змовою групою осіб, з корисливих мотивів, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.332 КК України.

Зазначає, що слідчий суддя правильно встановивши наявність обґрунтованої підозри та ризиків, передбачених п.п.1,3, ч.1 ст.177 КПК України, не врахував те, що жоден із передбачених КПК України більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти цим ризикам.

Крім того, на думку прокурора, слідчим суддею порушені вимоги ст..178 КПК України щодо належної оцінки в сукупності всіх обставин, які враховуються при обранні запобіжного заходу, не враховано той факт, що будучи не обмеженим триманням під вартою, підозрюваний з об`єктивних причин може впливати на свідків кримінального провадження, може покинути місце свого проживання,втекти за кордон, уникнути явки до органів слідства та суду.

Підозрюваний ОСОБА_7 на таку апеляційну скаргу подав заперечення, у яких просить оскаржувану ухвалу залишити без змін, а апеляційну скаргу прокурора без задоволення. Наголошує, шо всі підстави для скасування судового рішення є необґрунтованими, а ризики, на які звертає увагу сторона обвинувачення відсутні.

Заслухавши доповідь судді, виступ прокурора на підтримку поданої апеляційної скарги, підозрюваного та його захисника, які таку заперечили, колегія суддів приходить до наступних висновків.

Відповідно до ст. 370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи (рішення у справі «Ilijkov v. Bolgaria»).

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно із ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

ОСОБА_7 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.332 КК України, що є тяжким злочином.

Постановляючи ухвалу про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя дійшов висновку, з яким погоджується колегія суддів, про наявність передбачених ч.1 ст. 177 КПК України ризиків.

Разом з тим, колегія суддів звертає увагу на те, що тримання під вартою згідно положень ч.1 ст.183 КПК України є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частинами шостою та восьмою статті 176 цього Кодексу.

У конвенційній судовій практиці вироблено чотири основні прийнятні причини для тримання особи під вартою до винесення вироку: ризик того, що особа не з`явиться до суду, ризик того, що обвинувачений, у разі звільнення, вчинить дії, які перешкоджатимуть відправленню правосуддя, або вчинить нові злочини, або порушить громадський порядок (п. 94. Рішення ЄСПЛ «Пірузян проти Вірменії», п. 119. Рішення ЄСПЛ «Трипедуш проти Республіки Молдова»). Клопотання слідчого не містить будь-якої інформації, що підозрюваний ОСОБА_7 ухилявся від проведення за його участю будь-яких слідчих дій, чи вчиняв дії спрямовані на уникнення кримінальної відповідальності.

Відтак, слідчий суддя, підставно із урахуванням обставин справи, даних про особу підозрюваного, обрав запобіжний захід у вигляді цілодобового арешту, який фактично обмежує свободу пересування підозрюваного і з врахуванням покладених на нього обов`язків відповідатиме меті і завданням запобіжного заходу.

Колегія суддів погоджується із висновком слідчого судді, що саме такий вид запобіжного заходу зможе забезпечити належну поведінку підозрюваного.

Доводи, на які послався в апеляційній скарзі прокурор, не можуть бути підставами для скасування судового рішення, оскільки були враховані слідчим суддею при прийнятті рішення.

Таким чином, слідчий суддя правильно, з урахуванням та в межах норм кримінального процесуального закону а також практики Європейського суду з прав людини, застосував до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, що належним чином забезпечить виконання підозрюваним процесуальної поведінки.

Істотних порушень вимог кримінального процесуального закону, які перешкодили чи могли перешкодити слідчому судді постановити законну та обґрунтовану ухвалу, колегією суддів апеляційної інстанції також не встановлено.

З огляду на викладене колегія суддів вважає, що оскаржувана ухвала слідчого судді є законною, обґрунтованою та вмотивованою, й підстав для її скасування немає.

Керуючись ст.ст. 404, 405, 407, 419, 422 КПК України, колегія суддів

УХВАЛИЛА:

апеляційну скаргу прокурора ОСОБА_6 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Сокальського районного суду Львівської області від 26 квітня 2024 року про обрання запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту ОСОБА_7 , підозрюваному у кримінальному провадженні №0000207 від 05 жовтня 2022 року у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 332 КК України залишити без змін.

Ухвала апеляційного суду в касаційному порядку оскарженню не підлягає.

СУДДІ:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4