УХВАЛА

Іменем України

23.11.2023 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду міста Житомира ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання про арешт майна, внесене слідчим СВ Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Хорошівського відділу Коростишівської прокуратури ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №0003288 від 31.10.2023 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України, та додані до нього матеріали, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий звернувся з клопотанням, в якому просить накласти арешт на автомобіль Kia Magentis р/н НОМЕР_1 , який згідно свідоцтва про реєстрацію серії НОМЕР_2 належить «ГОЛОВИНСЬКЕ ВПУНТ», який перебував в користуванні ОСОБА_5 , з метою недопущення відчуження, розпорядження та користування зазначеного транспортного засобу.

У клопотанні вказано, що досудовим розслідуванням встановлено, що 30.10.2023 року близько 09 год 30 хвилин водій ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , керуючи автомобілем Kia Magentis р/н НОМЕР_1 , рухаючись по вул. Володимирівській, що в смт. Черняхів Житомирської області, допустив зіткнення з велосипедом під керуванням ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_2 . Внаслідок вказаної ДТП велосипедист ОСОБА_6 отримала тілесні ушкодження та була госпіталізована до лікувального закладу.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що згадуваний автомобіль зберіг на собі сліди, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюється під час кримінального провадження, існують достатні підстави вважати, що він є доказом вчинення кримінального правопорушення.

Крім цього з метою проведення повного, об`єктивного та неупередженого дослідження всіх обставин вказаної ДТП, необхідно провести ряд експертних досліджень, зокрема: експертизу технічного стану автомобіля, експертизу механізму та обставин ДТП та судово-трасологічну експертизу.

Слідчий подав до суду заяву, якою просив розгляд справи проводити без його участі клопотання підтримав.

ОСОБА_5 поданою до суду заявою від 23.11.2023 року також просив розгляд справи проводити без його участі, не заперечував проти задоволення клопотання.

Дослідивши матеріали справи, слідчий суддя дійшов такого висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди (ч. 2 ст. 170 КПК України).

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою

Згідно п.п. 1, 2, 5, 6 ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Встановлено, що в провадженні СВ Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області перебуває кримінальне провадження №0003288 від 31.10.2023 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України.

Постановоюслідчого СВ Житомирського РУП ГУНП в Житомирській ОСОБА_3 від 31.10.2023 року майно, на яке слідчий просить накласти арешт, визнано речовим доказом у даному кримінальному провадженні.

З урахуванням викладеного, оскільки вилучене майно може бути використане як доказ на підтвердження обставин, що підлягають встановленню під час кримінального провадження, взявши до уваги стадію досудового розслідування, мету та підстави застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна, з метою проведення необхідних експертиз, слідчий суддя вважає за можливе задовольнити клопотання та накласти на вказане майно арешт.

Керуючись ст. ст. 98, 170 - 173 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на автомобіль Kia Magentis р/н НОМЕР_1 , який згідно свідоцтва про реєстрацію серії НОМЕР_2 належить «ГОЛОВИНСЬКЕ ВПУНТ», який перебував в користуванні ОСОБА_5 .

Тимчасово, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавити власника і третіх осіб права відчужувати, розпоряджатися та використовувати вищевказане майно.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала про арешт майна підлягає до негайного виконання.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1