Провадження № 1-кс/712/4799/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 жовтня 2023 року м. Черкаси

Слідчий суддя Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 ,

за участю

секретаря судового засідання ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Черкаси скаргу ОСОБА_3 , в інтересах якої діє адвокат ОСОБА_4 на постанову дізнавача СД Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області лейтенанта поліції ОСОБА_5 від 21.06.2023 про закриття кримінального провадження внесеного до ЄРДР № 0000720 від 02.06.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України

В С Т А Н О В И В :

29.09.2023 до Соснівського районного суду м. Черкаси надійшла скарга ОСОБА_3 , в інтересах якої діє адвокат ОСОБА_4 на постанову дізнавача СД Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області лейтенанта поліції ОСОБА_5 від 21.06.2023 про закриття кримінального провадження внесеного до ЄРДР № 0000720 від 02.06.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України.

В обґрунтування скарги посилається на те, що органом досудового розслідування не були проведені всі слідчі дії, кваліфікація, яка була зазначена дізнавачем є помилковою, в мотивувальній частині визначені інші підстави звернення зі скаргою.

В мотивувальній частині постанови не зазначено на підставі яких слідчих дій встановлено факт відсутності складу кримінального правопорушення.

В рамках досудового розслідування не було встановлено: доказів наявності банківського рахунку батька скаржниці; дати зняття коштів; не встановлено особу, яка зняла кошти з рахунку; не відображено, чи було здійснено доступ до камер відеоспостереження.

Досудове слідство закрито менше ніж за місяць, не встановлено об`єктивних даних, отриманих на підставі слідчих дій.

У зв`язку з викладеним, ОСОБА_3 вважає, що постанова дізнавача Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області про закриття кримінального провадження від 21.06.2023 є необґрунтованою та підлягає скасуванню, винесена передчасно, оскільки не були проведені слідчі дії для всебічного з`ясування обставин вчиненого кримінального правопорушення та прийняття такого рішення.

Заявниця ОСОБА_3 в судове засіданні не з`явилася, про час дату та місце розгляду справи повідомлялася належним чином.

Представник заявника ОСОБА_3 адвокат ОСОБА_4 , що діє на підставі договору про надання правової допомоги № 01/25-04-23 від 25.04.2023 до суду не з`явився, надав заяву про розгляд справи за його відсутності, скаргу просив задовольнити.

Прокурор та дізнавач у судове засідання не з`явилися, про причини неявки не повідомили, хоча належно сповіщалися про час і місце розгляду справи.

Статтею 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Згідно ч. 3 ст. 306 КПК України відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, слідчий суддя визнав можливим прийняти рішення по суті скарги у відсутність осіб, які не з`явились, на підставі наданих доказів.

Фіксація судового засідання за допомогою технічних засобів, що відповідає ч.4 ст. 107 КПК України не здійснювалась.

Перевіривши матеріали скарги, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 24 КПК України, кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Статтею 303 КПК України передбачено, що на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора: рішення слідчого, дізнавача про закриття кримінального провадження - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником.

Відповідно до ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ч. 2 ст. 8 КПК України, принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ). Окрім цього, згідно ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики ЄСПЛ.

Частиною 2 статті 9 КПК України визначено, що прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

Тобто, повнота дослідження кримінального провадження означає встановлення всього кола фактичних обставин, що можуть суттєво вплинути на рішення у кримінальному провадженні; використання такої сукупності доказів, яка обґрунтовує зроблені висновки як такі, що не залишають місця сумнівам.

Неупередженість означає пізнання органами, що ведуть процес, обставин кримінального провадження у точній відповідності з дійсністю, неупередженість їх у збиранні, перевірці та оцінці доказів, безсторонність щодо всіх учасників процесу та інших осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні, оскільки на прокурора, керівника органу досудового розслідування, слідчого покладається обов`язок надати доказам належну правову оцінку за правилами ч. 1 ст. 94 КПК, та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

Відповідно до положень ст. 94 КПК України, слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

З положень ст. 84 КПК України слідує, що доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.

Згідно ч. 2 ст. 91 КПК України, доказування полягає у збиранні, перевірці та оцінці доказів з метою встановлення обставин, що мають значення для кримінального провадження.

Зокрема, практика ЄСПЛ щодо проведення ефективного офіційного розслідування кримінальних справ є сталою та вказує на те, що згідно з мінімальними критеріями ефективності, які Суд визначив у своїй практиці, таке розслідування має бути незалежним, безстороннім і підлягати громадському контролю, а компетентні органи повинні діяти зі зразковою ретельністю та оперативністю. Розслідування має бути ретельним. Це означає, що органи влади завжди повинні добросовісно намагатись з`ясувати, що трапилось, і не покладатися на поспішні та необґрунтовані висновки для закриття кримінальної справи або використовувати такі висновки як підставу для своїх рішень. Вони повинні вживати усіх розумних і доступних їм заходів для забезпечення збирання доказів, що стосуються події, включаючи, зокрема, показання свідків та висновки судових експертиз тощо. Будь-який недолік розслідування, який підриває його здатність встановлення причини або винних осіб, створюватиме небезпеку недотримання цього стандарту (див. рішення у справі «Олександр Ніконенко проти України», «Мута проти України», «Карабет та інші проти України»).

Відповідно до ст. 110 КПК України, постанова про закриття кримінального провадження має бути мотивованою, її зміст повинен відповідати фактичним обставинам, встановленим матеріалами справи, зокрема в ній має бути викладено суть заяви особи, яка звернулася з метою захисту своїх прав та відповіді на всі поставлені нею питання, які виключають провадження у справі і обумовлюють її закриття, що є однією з гарантій забезпечення прав і законних інтересів учасників процесу.

У ході розгляду скарги встановлено, що в провадженні Черкаського районного управління Головного управління Національної поліції в Черкаській області перебували матеріали кримінального провадження внесеного до ЄРДР 0000720 від 02.06.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України.

З Постанови про закриття кримінального провадження від 21.06.2023 не вбачається, які слідчі та оперативно-розшукові заходи були органом досудового розслідування вчинені, які обставини були встановлені, що дали підстави дізнавачу для висновків про виключення кримінального провадження, що викладі в постанові.

Таким чином, з постанови від 21.06.2023 вбачається, що дізнавачем не було вчинено жодних слідчих дій, спрямованих на встановлення обставин кримінального правопорушення.

Відповідно до ст. ст. 283, 284 КПК України, закриття кримінального провадження є формою закінчення досудового розслідування, яке відбувається в силу наявності обставин, що виключають кримінальне провадження, у зв`язку з чим рішення про закриття кримінального провадження можливе лише після всебічного, повного та об`єктивного дослідження та оцінки слідчим всіх зібраних доказів, які стосуються цього провадження відповідно до встановленої законом процесуальної процедури.

Враховуючи вищезазначене, слідчий суддя дійшов висновку, що постанова дізнавача не вмотивована належним чином, оскільки не містить повного та об`єктивного дослідження всіх наданих та заявлених сторонами кримінального провадження доказів та обставин даного кримінального провадження, зокрема тих, на необхідність дослідження яких вказувалося заявником, тому постанова про закриття кримінального провадження від 21.06.2023 прийнята передчасно та підлягає скасуванню.

При проведенні досудового розслідування підлягають виконанню всі необхідні дії щодо належного з`ясування і всебічного аналізу обставин про наявність чи відсутність кримінального правопорушення, на підставі яких може бути прийняте обґрунтоване рішення щодо подальшого провадження по справі.

На підставі викладеного та керуючись ст. 303-307, 309 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В :

Скаргу ОСОБА_3 , в інтересах якої діє адвокат ОСОБА_4 на постанову дізнавача СД Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області лейтенанта поліції ОСОБА_5 від 21.06.2023 про закриття кримінального провадження внесеного до ЄРДР № 0000720 від 02.06.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України задовольнити.

Постанову дізнавача СД Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області лейтенанта поліції ОСОБА_5 від 21.06.2023 про закриття кримінального провадження внесеного до ЄРДР № 0000720 від 02.06.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України скасувати.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя Соснівського

районного суду м. Черкаси ОСОБА_1