Провадження № 1-кс/202/8744/2023
УХВАЛА

Іменем України

31 жовтня 2023 року слідчий суддя Індустріального районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника адвоката ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

представника потерпілого адвоката ОСОБА_6 ,

розглянувши у судовому засіданні в залі суду м. Дніпро клопотання слідчого СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_7 , погоджене прокурором Дніпровської Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області, громадянина України з вищою освітою, військовослужбовця військової служби за контрактом, в посаді командира зенітного ракетного взводу 1 механізованого батальйону військової частини НОМЕР_1 Збройних сил України, у військовому званні «старший лейтенант»,одруженого, який зареєстрований та мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Індустріального районного суду м. Дніпропетровська надійшло вищезазначене клопотання, в якому слідчий зазначає, що підставою для застосування відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні останнім кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що 02 жовтня 2023 року, близько 18 годин 55 хвилин, військовослужбовець ОСОБА_5 , керуючи транспортним засобом автомобілем «Chevrolet Tacuma», реєстраційний номер НОМЕР_2 , що належить на підставі свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_3 фермерському господарству «Світанок», рухаючись у темний час доби, при увімкненому міському освітленні, в крайній лівій смузі для руху, по сухому асфальтобетонному покриттю проїжджої частини автомобільної дороги, що має по дві смуги руху у кожному напрямку, по

вул. Полтавське Шосе в Амур-Нижньодніпровському районі м. Дніпра, прямуючи зі сторони міста Дніпро в напрямку міста Кам`янське, наближаючись до регульованого перехрестя вулиць Полтавське Шосе та Анадарська в м. Дніпрі, цілком усвідомлюючи, що в напрямку його руху на зазначеному регульованому перехресті горить заборонений червоний сигнал світлофора, не виконав покладені на нього обов`язки, як на водія, грубо порушив Правила дорожнього руху України, виїхав на заборонений червоний сигнал світлофора на регульоване перехрестя вулиць Полтавське Шосе та Анадарська в м. Дніпрі, де продовжуючи рухатись на заборонений сигнал світлофора у крайній лівій смузі проїжджої частини по вул. Полтавське Шосе за напрямком руху з м. Дніпро до м. Кам`янське, допустив зіткнення передньою частиною керованого ним автомобіля «Chevrolet Tacuma», реєстраційний номер НОМЕР_2 , з правою бічною частиною мопеду «Suzuki Lets», без реєстраційного номеру, під керуванням неповнолітнього водія ОСОБА_8 , який рухався на дозволяючий зелений сигнал світлофора, зліва направо за напрямком руху автомобіля «Chevrolet Tacuma», внаслідок чого водій мопеду ОСОБА_8 отримав переломи численних ділянок тіла, сумісну тупу травму тіла, що ускладнилася травматичним шоком, в результаті яких останній загинув на місці дорожньо-транспортної події. Порушення старшим лейтенантом ОСОБА_5 вимог п.п. 8.7.3 е), 8.10 Правил дорожнього руху, знаходилось у прямому причинному зв`язку з виникненням вказаної вище дорожньо-транспортної події та настанням наслідків у вигляді смерті потерпілого ОСОБА_8 ..

З метою забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_5 покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам, передбаченим п.п. 1-4 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків та потерпілу у кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, слідчий просить застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком на 60 діб, без визначення розміру застави.

В судовому засіданні прокурор, підтвердивши наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України просила задовольнити клопотання та застосувати відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, без визначення розміру застави.

Представник потерпілого адвокат ОСОБА_6 в судовому засіданні підтримала клопотання та просила його задовольнити.

Захисник адвокат ОСОБА_4 в судовому засіданні надав письмові заперечення та зазначив, що зазначив, що ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України прокурором не доведено. ОСОБА_5 є військовослужбовцем, має родину, позитивно характеризується за місцем роботу та служби, що нівелює можливість порушення підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків. Ерім того, підозрюваний з моменту дтп - 02.10.2023 року жодних процесуальних обов`язків не порушував та при першому виклику слідчого прибув до нього з місця несеення військової служби. З урахуванням наведеного, захисник просив застосувати до ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Підозрюваний ОСОБА_5 в судовому засіданні підтримав думку захисника.

Дослідивши клопотання та надані сторонами докази, вислухавши думку учасників судового розгляду, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Слідчим суддею встановлено, що в провадженні слідчого управління Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області перебувають матеріали досудового розслідування, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0001026 від 02 жовтня 2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.

Нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням здійснюється групою прокурорів Дніпровської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Дніпропетровської обласної прокуратури.

10 жовтня 2023 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, тобто у вчиненні дій, які виразились у порушення правил безпеки дорожнього руху особою, яка керує транспортним засобом, що спричинили смерть потерпілому.

Згідно зі ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Метою застосування запобіжного заходу відносно підозрюваного ОСОБА_5 є забезпечення виконання останнім покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам вчиняти дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, про що свідчать додані до клопотання копії матеріалів кримінального провадження, які з достатньою імовірністю підтверджують існування «розумної підозри» щодо причетності особи до вчинення інкримінованого злочину, в межах розслідування якого ставиться питання про тримання підозрюваного під вартою.

Слідчим суддею враховуються обставини передбачені ст. 178 КПК України, а саме: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим; дані про особу підозрюваного ОСОБА_5 , який має вищу освіту, є військовослужбовцем військової служби за контрактом, в посаді командира зенітного ракетного взводу 1 механізованого батальйону військової частини НОМЕР_1 Збройних сил України, у військовому званні «старший лейтенант», одружений, місце реєстрації за яким і мешкає, раніше не судимий, однак на даний час підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, скоєного з необережності, що спричинило смерть неповнолітнього ОСОБА_8 .

Враховуючи обставини кримінального правопорушення та особу підозрюваного ОСОБА_5 , слідчий суддя вважає доведеним наявність ризиків, передбачених п.п. 3-5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме те, що ОСОБА_5 може: незаконно впливати на свідків, потерпілих та експертів у кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Разом з тим, прокурором не доведено наявності ризику переховування від органу досудового розслідування та/або суду, оскільки з моменту подій, повідомлення ОСОБА_5 про підозру та подання клопотання про обрання запобіжного заходу сплив значний проміжок часу, при цьому підозрюваний особисто з`являється за кожним викликом до слідчого та суду, жодних дій направлених на можоиве переховування не вчиняє. При цьому слідчий суддя бере до уваги той факт, що підозрюваний проходить військову службу в прифронтовій зоні, однак при цьому добросовісно з`являється до слідчого та суду.

За результатами встановлених у судовому засіданні обставин та з урахуванням доводів, викладених стороною обвинувачення та стороною захисту, слідчий суддя вважає, що прокурором доведено наявність обставин, передбачених ч. 1 ст. 194 КПК, що дає підстави слідчому судді застосувати до підозрюваного запобіжний захід.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

У даному випадку прокурором хоча і було доведено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, проте зазначені у клопотанні доводи не дають підстав вважати, що належну поведінку підозрюваного неможливо забезпечити шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів.

Важливим моментом в контексті оцінки доводів щодо застосування запобіжного заходу є й питання оцінки співвідношення між собою тяжкості інкримінованого особі кримінального правопорушення з оцінкою міцності соціальних зв`язків підозрюваного, про що зазначено в рішенні ЄСПЛ у справі «W. проти Швейцаріі» (від 26 січня 1993 року, серія А, № 254-А, пункт 33) - ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового вироку; це слід робити з урахуванням низки інших відповідних фактів, які можуть або підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення. У цьому контексті має враховуватися, зокрема, особистість обвинуваченого, його моральні переконання, майновий стан і зв`язки з державою, в якій він зазнає судового переслідування, а також контакти підозрюваного.

Крім того, слідчий суддя звертає увагу, що метою застосування запобіжного заходу є не карна функція, а забезпечувальна, тобто до підозрюваного має бути застосований такий запобіжний захід, який би в повній мірі забезпечив запобіганню ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а також відповідав засадам гарантування основоположних прав людини на свободу та особисту недоторканність, що передбачає недопущення ув`язнення особи до засудження її компетентним судом, (пп. «а» п.1ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод).

Таким чином, виходячи з мотивів та обґрунтування клопотання, оцінивши потреби досудового розслідування, з урахуванням права особи на свободу, передбаченого кримінальним процесуальним кодексом України, ст. 5 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини в контексті зазначеного кримінального провадження, слідчий суддя вважає, що необхідність у застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, відсутня.

Вирішуючи питання щодо застосування до ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу, ніж той, що зазначено в клопотанні, слідчий суддя зазначає наступне.

Так, враховуючи особливості події кримінального правопорушення (місце, мету, спосіб, засоби вчинення, тощо), вбачається, що особисте зобов`язання буде занадто м`яким запобіжним заходом та може не забезпечити достатніх гарантій належної процесуальної поведінки підозрюваного.

Запобіжний захід у вигляді особистої поруки не може бути застосований до підозрюваного, оскільки до слідчого судді не надійшло звернень від осіб, які заслуговують на довіру, про те, що вони поручаються за виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, відповідно до ст.194 КПК України і зобов`язуються за необхідності доставити його до органу досудового розслідування, чи в суд на першу про те вимогу.

Неможливість застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту полягає в тому, що ОСОБА_5 , який займає посаду командира зенітного ракетного взводу 1 механізованого батальйону військової частини НОМЕР_1 Збройних сил України, фактично буде перебувати поза межами виконання обов`язків військової служби, що в період дії введеного на території Україні воєнного стану, може завдати шкоди інтересам держави.

На думку слідчого судді, наявність у підозрюваного міцних соціальних зв`язків, його позитивні характеристики свідчить на користь останнього, є стримуючим фактором і може вважатися запорукою та певною гарантією для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного, тому запобіжний захід у вигляді застави з покладенням на підозрюваного обов`язків, визначених пунктами 2,3,4,8 частини 5 статті 194 КПК України, буде слугувати завданням кримінального провадження, меті обрання запобіжного заходу, зможе запобігти ризикам, передбаченим п.п. 3-5 ч. 1 ст. 177 КПК України, не буде надмірним тягарем у порушення прав підозрюваного.

Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбаченихстаттею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Щодо визначення розміру застави достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, виходячи з вимог ст. ст. 176, 177, 178, 182 КПК України, враховуючи встановлені слідчим суддею ризики передбачені п.п. 3-5 ч. 1 ст. 177 КПК України, дані про особу підозрюваного, його майновий стан, в тому числі отримання ним постійного, систематичного доходу під час проходження служби в Збройних Силах України, слідчий суддя приходить до висновку, що застава в максимальному розмірі, передбаченому у п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, здатна забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, тому визначає заставу у розмірі у розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 214720 гривень.

Такий розмір застави, на цьому етапі досудового розслідування, буде достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, покладених на нього обов`язків, запобіганню спробам вчинити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України та не буде завідомо непомірним для нього.

Окрім цього, застосовуючи щодо підозрюваного запобіжний захід у виді застави, слідчий суддя вважає за необхідне зобов`язати підозрюваного прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора або суду, а також покласти на нього обов`язки, визначені пунктами 2,3,4,8 частини 5 статті 194 КПК України.

За таких обставин, слідчий суддя доходить висновку про необхідність відмовити в задоволенні клопотання щодо застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді застави, з покладенням на останнього обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Керуючись ст. ст. 110, 131-132, 176-178, 182, 183-187, 193-194,196-197, 205, 309-310 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання слідчого СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_7 , погоджене прокурором Дніпровської Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України відмовити.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 214720 гривень.

Зобов`язати підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора або суду, та покласти на нього такі обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:

- не відлучатися за межі населеного пункту в якому він проживає без дозволу слідчого, прокурора, суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та роботи;

- утримуватися від спілкування зі свідками у кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Строк дії обов`язків, покладених на підозрюваного ОСОБА_5 визначити до 10.12.2023 року включно.

Підозрюваний не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави зобов`язаний внести кошти на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Дніпропетровській області або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати документ, що це підтверджує, слідчому, прокурору, суду. Зазначені дії можуть бути здійснені пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави, якщо на момент їх здійснення не буде прийнято рішення про зміну запобіжного заходу. З моменту обрання запобіжного заходу у вигляді застави щодо особи, яка не тримається під вартою, в тому числі до фактичного внесення коштів на відповідний рахунок підозрюваний, обвинувачений, заставодавець зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші, покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 цього Кодексу.

Застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу; при цьому застава, внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень; застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Контроль за виконання ухвали покласти на прокурора Дніпровської Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Східного регіону ОСОБА_3 .

Повний текст ухвали проголошено о 14 годині 00 хвилин 01 листопада 2023 року.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення. Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1