Номер провадження 1-кп/754/449/24
У Х В А Л А

Іменем України

26 січня 2024 року Деснянський районний суд м. Києва

в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві в приміщенні суду клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно обвинуваченого ОСОБА_3 ,

сторона обвинувачення: прокурор ОСОБА_4 ,

сторона захисту: обвинувачений ОСОБА_3 , захисник ОСОБА_5 ,

в с т а н о в и в :

в провадженні Деснянського районного суду м. Києва перебуває кримінальне провадження №0001528 від 22.08.2023 стосовно ОСОБА_3 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст. 307 ч. 2, 311 ч. 3 КК України, де обвинувачений перебуває під вартою до 27.01.2024.

Станом на 26.01.2024 в кримінальному провадженні проводиться судовий розгляд та досліджуються докази сторони обвинувачення. Із об`єму наданих та заявлених стороною обвинувачення долказів, не дослідженим залишається лише свідок ОСОБА_6 та відеододатки.

В порядку ст.331 КПК України прокурор звернувся до суду з клопотанням про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно обвинуваченого ОСОБА_3 на строк 60 днів із визначенням розміру застави у межах 80 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, з посиланням на наявність ризиків, передбачених ст. 177 ч. 1 п.п. 1, 4, 5 КПК України. Письмове клопотання долучено до матеріалів судового провадження.

Підстав для застосування до обвинуваченого інших альтернативних запобіжних заходів не вбачає, а тому просив клопотання задовольнити.

Сторона захисту заперечила проти продовження стосовно обвинуваченого запобіжного заходу у виді тримання під вартою, та захисник просив застосувати до обвинуваченого запобіжний захід у виді домашнього арешту або зменшити розмір застави дол 50 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, оскільки прокурором не доведено, що на даний час продовжують існувати ризиків, передбачені ст. 177 КПК України, на які вказує прокурор у клопотанні.

Обвинувачений підтримав думку захисника.

Суд, вислухавши сторін кримінального провадження, приходить до наступного висновку.

Так, згідно ст. 331 ч. 1 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.

В порядку даної норми КПК України прокурор звернувся до суду з клопотанням про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно обвинуваченого ОСОБА_3 .

Розглядаючи дане клопотання суд звертає увагу на те, що прокурор звертаючись до суду з клопотанням про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно обвинуваченого зменшив розмір застави з 220 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних до 80 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних.

Суд враховує положення ст. 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Європейський суд з прав з прав людини, неодноразово, у своїх рішеннях підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин.

Продовження тримання особи під вартою може бути виправдано тільки за наявності конкретного суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості (рішення ЄСПЛ у справі «Харченко проти України» від 10.02.20110.

При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. При визначені ризиків закон не вимагає неспростовних доказів того, що обвинувачений однозначно, поза всяким сумнівом, здійснюватиме відповідні дії.

Зі змісту обвинувальних актів вбачається, що ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст. 307 ч. 2, 311 ч. 3 КК України, які, відносяться до категорії тяжких злочинів, за які в сукупності передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до десяти років з конфіскацією майна. На даний момент обвинувачений має місце проживання в м. Києві, у зв`язку з чим існують ризики, що він може переховуватись від суду (ст. 177 ч. 1 п. 1 КК України), іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню (ст. 177 ч. 1 п. 4 КК України), вчинити інше кримінальне правопорушення (ст. 177 ч. 1 п. 5 КК України).

Суд, з урахуванням тривалості перебування обвинуваченого ОСОБА_3 під вартою, стадії судового провадження, приходить до висновку про те, що станом на 26.01.2024 ризики, передбачені ст. 177 КПК України, зменшилися і до обвинуваченого можливо застосувати більш м`який запобіжний захід у виді домашнього арешту, цілодобово, що, також, є обмеженням права особи на свободу і особисту недоторканість.

Згідно ст. 181 ч.ч. 1, 2 КПК України домашній арешт полягає в забороні обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

За сукупності таких обставин, суд, приймаючи до уваги дані про особу обвинуваченого, вважає за необхідне застосувати стосовно нього запобіжний захід у виді домашнього арешту, цілодобово, оскільки відсутні підстави вважати, що інші (менш суворі) запобіжні заходи, передбачені ст. 176 КПК України, можуть забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків.

Будь-яких обставин, які б свідчили про те, що даний захід забезпечення кримінального провадження не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи підозрюваного на даному етапі судового провадження не встановлено.

За викладених обставин підстав для задоволення клопотання прокурора про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою суд не вбачає, та застосувує до обвинуваченого ОСОБА_3 запобіжний захід у виді домашнього арешту, цілодобово.

Застосовуючи до обвинуваченого запобіжний захід у виді домашнього арешту, суд вважає за необхідне покласти на обвинуваченого ОСОБА_3 обов`язки, передбачені ст. 194 ч. 5 КПК України.

Керуючись ст.ст. 177-178, 181, 350, 376 ч. 2 КПК України, суд -

у х в а л и в :

у задоволенні клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно обвинуваченого ОСОБА_3 - відмовити.

Застосувати до обвинуваченого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді домашній арешт.

Заборонити обвинуваченому ОСОБА_3 залишати постійне місця проживання за адресою: АДРЕСА_1 , цілодобово, без дозволу суду, крім розумного часу, необхідного для прибуття до суду і часу перебування у суді.

Відповідно до вимог ст. 194 ч.5 КПК України покласти на обвинуваченого ОСОБА_3 наступні обов`язки:

-повідомляти суд про зміну місця проживання;

-прибувати до суду за першою вимогою;

-утримуватись від спілкування зі свідком ОСОБА_6 , який не допитаний у судовому засіданні, за винятком участі у судовому засіданні;

-здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт, паспорти для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Згідно ст. 202 ч. 3 п. 1 КПК України обвинуваченого ОСОБА_3 негайно доставити до місця проживання за адресою: АДРЕСА_1 , і звільнити з-під варти, оскільки згідно з умовами обраного запобіжного заходу йому заборонено залишати житло цілодобово.

Копію ухвали направити начальнику Деснянського УП ГУНП у м. Києві, для виконання, відповідно до норм ст. 181 КПК України.

Працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтись в її житло, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на обвинувачених зобов`язань.

Строк дії два місяці, тобто до 26 березня 2024 року, включно.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали оголошений 29.01.2024 о 17:00 год.

Суддя: ОСОБА_1