ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
провадження № 1-кс/753/3534/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"03" листопада 2023 р. слідчий суддя Дарницького районного суду міста Києва ОСОБА_1 з секретарем судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши клопотання старшого слідчого СВ Дарницького УП ГУ НП у місті Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Бориспіль Київської області, українця, громадянина України, одруженого, з вищою освітою, працюючого на посаді комплектувальника товарів ТОВ «Експансія», зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого (на даний час з погашеною судимістю), який підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України

ВСТАНОВИВ:

03.11.2023 старший слідчий слідчого відділу Дарницького УП ГУНП у м. Києві капітан поліції ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді з клопотанням, погодженим з прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про обрання міри запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 якому оголошено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

В обґрунтування зазначеного клопотання слідчий зазначив, а прокурор в судовому засіданні підтримав, що обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні відкритого викрадення чужого майна (грабіж), вчиненому повторно, в умовах воєнного стану, підтверджується: протоколом прийняття заяви про вчинення злочину; протоколами допиту свідків; протоколом огляду місця події; протоколом затримання особи в порядку ст. 208 КПК України; рапортами, а також іншими матеріалами справи у їх сукупності.

Також мають місце ризики, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний, може вичинити інше кримінальне правопорушення, оскільки може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду зважаючи на суворість покарання в разі засудження ОСОБА_5 ; незаконно впливати на свідків, які надають покази, які у своїй сукупності підтверджують вину підозрюваного, а також здійснювати тиск на потерпілого та свідків безпосередньо, оскільки підозрюваному відомо про їх місце роботи та про місце їх проживання; вчинити інший злочин, зокрема, матеріального характеру, оскільки ОСОБА_5 раніше вже притягувався до кримінальної відповідальності, але на шлях виправлення не став.

Захисник підозрюваного заперечував проти заявленого клопотання, оскільки ризики, які наведені у клопотанні є не обгрунтованими. Окрім того, останній зазначив, що підозрюваний має зареєстроване місце проживання, у лікаря-нарколога на обліку не перебуває, має на утриманні неповнолітніх дітей, свою вину у вчиненні злочину визнає та щиро розкаюється, у зв`язку із чим захисник підозрюваного прохав відмовити в задоволенні клопотання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та прохав застосувати запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту.

Підозрюваний підтримав свого захисника та вказав, що вину у вчиненні злочину визнає в повному обсязі та щиро розкаюється, окрім цього, зазначив, що даний злочин вчинив, оскільки перебував в стані алкогольного сп`яніння. Прохав суд застосувати відносно нього запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту щоб він мав змогу працювати та заробляти кошти на проживання.

Окрім того, в судовому засіданні захисник підозрюваного ОСОБА_4 подав слідчому судді скаргу в порядку ст. 206 Кримінального процесуального кодексу України (далі по тексту - КПК України), яка була об`єднана в одне провадження з клопотанням слідчого.

В обгрунтування поданої скарги зазначив, що ОСОБА_5 був затриманий 01.11.2023 о 13:10 год. на підставі п. 2 ч. 1 ст. 208 КПК України. З повідомлення про підозру випливає, що ОСОБА_5 31.10.2023 близько 17:00 год., перебуваючи в парку «Партизанської слави» по вул. Хвильового, 1 в м. Києві, вчинив кримінальне правопорушення відносно потерпілої ОСОБА_7 . При цьому, ОСОБА_5 було затримано не за місцем вчинення злочину, зокрема по АДРЕСА_2 , а за адресою місця його проживання: АДРЕСА_3 . Отже, ОСОБА_5 було затримано з порушенням вимог ст. 208 КПК України, зокрема через тривалий проміжок часу, а саме через 20 годин після вчинення кримінального правопорушення, а також зовсім в іншому місті та місці від місця події. На підставі викладеного, захисник просив визнати затримання ОСОБА_5 незаконним та негайно звільнити його з під-варти.

Прокурор щодо заявленої скарги заперечив та прохав відмовити в її задоволенні в повному обсязі.

Суд розглянувши подану скаргу захисника підозрюваного ОСОБА_4 , заслухавши думку учасників процесу, прийшов до наступних висновків.

Системний аналіз ст. 211 КПК України в сукупності з положеннями стст. 186, 206 цього Кодексу, вказує на те, що підставою для поставлення слідчим суддею рішення про звільнення позбавленої свободи особи, доставленої до суду для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, може бути лише очевидна незаконність затримання, перевищення граничного строку затримання та невиправдане зволікання у доставленні особи до суду.

Так, з матеріалів кримінального провадження вбачається, що ОСОБА_5 31.10.2023 близько 17:00 год., перебуваючи в парку «Партизанської слави» по вул. Хвильового, 1 в м. Києві, вчинив кримінальне правопорушення відносно потерпілої ОСОБА_7

01.11.2023 о 13:10 год. за адресою: м. Бориспіль, вул. Київський шлях, буд. 87 ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

Відповідно до чч. 2, 3 ст. 278 КПК України письмове повідомлення про підозру затриманій особі вручається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту її затримання. У разі якщо особі не вручено повідомлення про підозру після двадцяти чотирьох годин з моменту затримання, така особа підлягає негайному звільненню.

02.11.2023 о 12:25 год. ОСОБА_5 вручено повідомлення про підозру.

Отже у період з 01.11.2023 13:10 год. до 02.11.2023 року 12:25 год. ОСОБА_5 незаконно утримувався в ізоляції від суспільства.

Відомості про надходження до суду скарги в порядку ст. 206 КПК України в період з 01.11.2023 13:10 год. до 02.11.2023 року 12:25 год. щодо незаконного утримання ОСОБА_5 у слідчого судді відсутні.

03.11.2023 до суду надійшло клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 .

Слідчий суддя зобов`язаний звільнити позбавлену свободи особу, якщо орган державної влади чи службова особа, під вартою яких тримається ця особа, не надасть судове рішення, яке набрало законної сили, або не доведе наявність інших правових підстав для позбавлення особи свободи (ч. 3 ст. 206 КПК України).

З огляду на наявність (станом на час розгляду цього клопотання) правової підстави для позбавлення ОСОБА_5 свободи - повідомлення про підозру, підстави для звільнення позбавленого свободи ОСОБА_5 в порядку ст. 206 КПК України відсутні.

Таким чином, скарга адвоката ОСОБА_4 , яка подана в інтересах ОСОБА_5 в порядку статті 206 КПК України, у судовому засіданні при розгляді клопотання про обрання міри запобіжного заходу, задоволенню не підлягає.

Відповідно до чч. 2, 3, 4 ст. 194 Кримінального процесуального кодексу України (далі по тексту - КПК України), під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.

Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Виходячи з практики Європейського суду з прав людини, джерелом якої є відповідні рішення, що будуть наведені далі, обґрунтована підозра у скоєнні кримінального правопорушення передбачає наявність фактів або інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити злочин (Ilgar Mammadov проти Азербайджану, § 88; Erdagoz проти Туреччини, § 51; Fox, Campbell і Hartley проти Сполученого Королівства, § 32).

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого кримінального правопорушення підтверджується: протоколом прийняття заяви про вчинення злочину; протоколами допиту свідків; протоколом огляду місця події; протоколом затримання особи в порядку ст. 208 КПК України; рапортами, а також іншими матеріалами справи у їх сукупності.

Оцінюючи докази, які обґрунтовують підозру ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, поза розумним сумнівом є достатні підстави вважати, що на час розгляду клопотання підозру можна вважати обґрунтованою.

При встановленні наявності ризику того, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, слідчий суддя не може орієнтуватися лише на суворість можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на низку інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі, або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Panchenko проти Росії, § 106). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciev проти Молдови, § 58). Ризик втечі не виникає лише за відсутності постійного місця проживання (Sulaoja проти Естонії, § 64).

ОСОБА_5 має зареєстроване місце проживання, є офіційно працевлаштованим, є одруженим, має на утриманні двох малолітніх дітей - ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . Окрім цього, дружина підозрюваного ОСОБА_5 має інвалідність 3-ої групи з дитинства та відповідно до довідки до акта огляду медико-соціальної експертної комісії є обмежено працездатною. На підставі викладеного, слідчий суддя вважає, що ризик втечі є малоймовірним, що не виправдовує необхідність тимчасової ізоляції підозрюваного, незважаючи на суворість покарання, яке загрожує підозрюваному, що в свою чергу не може сам по собі слугувати переважною підставою над зазначеними обставинами для застосування запобіжного заходу тримання під вартою.

Тяжкість обвинувачення може служити для суду підставою для постановлення рішення про поміщення та утримання підозрюваного під вартою з метою запобігання спробі вчинення інших правопорушень. Однак необхідно, щоб небезпека була явною, а запобіжний захід - необхідним в світлі обставин справи і, зокрема, біографії та характеристики особи, про яку йдеться (ibid., § 40).

Згідно статті 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Тримання під вартою відповідно до статті 5 § 1 (с) має бути пропорційним заходом для досягнення зазначеної мети (Ladent проти Польщі, §§ 55-56).

Постанова про тримання під вартою повинна містити конкретні підстави такого заходу (Meloni проти Швейцарії, § 53).

При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд зобов`язаний розглянути альтернативні заходи забезпечення явки особи до суду (Idalov проти Росії § 140). Це положення проголошує не тільки право на «розгляд справи судом упродовж розумного строку або звільнення під час провадження», але також встановлює, що «звільнення може бути обумовлене гарантіями з`явитися на судове засідання» (Khudoyorov проти Росії, § 183; Lelievre проти Бельгії, § 97; Shabani проти Швейцарії, § 62).

Отже, суд повинен розглянути можливість застосування менш інтрузивних заходів, ніж тримання під вартою (Ambruszkiewicz проти Польщі, § 32).

Враховуючи вище вказані обставини щодо наявності у підозрюваного на утриманні двох дітей та дружини, яка має інвалідність 3-ої групи та є обмежено працездатною, а також враховуючи щире каяття підозрюваного, слідчий суддя вважає, що застосування такого запобіжного заходу, як тимчасове утримання підозрюваного під вартою, не є доцільним для забезпечення кримінального провадження.

Слідчий суддя вважає, що для забезпечення належної поведінки підозрюваного буде достатньо застосувати запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту із покладенням відповідних обов`язків і такий захід буде пропорційним до легітимної мети забезпечити виконання ОСОБА_5 процесуальних обов`язків.

Керуючись стст. 5, 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, стст. 177, 178, 183, 193, 194, 196, 206, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя -

УХВАЛИВ:

У задоволенні скарги захисника ОСОБА_4 в порядку ст. 206 КПК України щодо незаконного позбавлення особи свободи - відмовити.

Клопотання задовольнити частково.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком на 60 днів, тобто до 30 грудня 2023 року включно.

Заборонити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , цілодобово залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 .

Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки: протягом двох місяців прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що у разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш суворий запобіжний захід.

Ухвалу передати для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного та зобов`язати негайно поставити на облік останнього, і повідомити про це суд.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Дарницької окружної прокуратури м. Києва.

Строк дії ухвали до 30 грудня 2023 року включно.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

СЛІДЧИЙ СУДДЯ ОСОБА_1