Справа № 182/3987/22
Провадження № 1-кп/0182/471/2023
У Х В А Л А

Іменем України

17.10.2023 року м. Нікополь

Нікопольський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі колегії:

головуючого судді: ОСОБА_1 ,

суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

секретар судового засідання: ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні на стадії судового розгляду в залі суду в місті Нікополь Дніпропетровської області в режимі відеоконференції клопотання прокурора про продовження строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0000934 від 22.08.2022 за обвинуваченням:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Нікополь Дніпропетровської області, громадянина України, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених п.6 ч.2 ст.115, ч.4 ст.187, ч.4 ст.185 Кримінального кодексу України (далі КК України),

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_6 (в режимі відеоконференції),

обвинуваченого ОСОБА_5 (в режимі відеоконференції),

захисника адвоката ОСОБА_7 ,

потерпілого ОСОБА_8

в с т а н о в и л а:

1.В провадженні Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області перебуває вказане кримінальне провадження.

2.Під час судового засідання прокурор ОСОБА_6 заявив клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_5 , строком на два місяці посилаючись на наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, а саме: переховування від суду; впливу на свідків; вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки останній обвинувачується у скоєнні тяжкого та особливо тяжких злочинів та він повною мірою усвідомлює невідворотність покарання і настання для нього передбачених законом обмежень його прав та свобод. Також послався на те, що обвинувачений офіційно ніде не працював, міцних соціальних зв`язків не має, раніше притягувався до кримінальної відповідальності. Вважає, що менш суворі запобіжні заходи не зможуть забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого.

3.Обвинувачений ОСОБА_5 та його захисник адвокат ОСОБА_7 не заперечували проти задоволення заявленого прокурором клопотання.

4.Потерпілий ОСОБА_8 підтримав клопотання прокурора.

5.Вислухавши думку сторін кримінального провадження колегія суддів приходить до таких висновків.

6.Щодо обвинуваченого ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою. Строк дії запобіжного заходу спливає 20 жовтня 2023 року включно.

7.Згідно з вимогами ст.331 КПК України під час судового засідання суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

8.Відповідно до вимог ч.1 ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, зазначеним у п.п.1-5 ч.1 ст.177 КПК України.

9.Згідно із вимогами ч.2 ст.177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

10.Європейський суд з прав людини наголошує, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин (рішення ЄСПЛ «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук та Йонкало проти України»).

11.«Обґрунтована підозра» існує тоді, коли факти, якими обґрунтовується затримання, можна «розумно» вважати такими, що підпадають під опис одного з правопорушень, визначених у законі про кримінальну відповідальність. Тобто явно не може йтися про наявність «обґрунтованої підозри», якщо дії, у вчиненні яких підозрюється особа, не становлять кримінального правопорушення на момент учинення (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Влох проти України»).

12.Стороною захисту не спростовується питання обґрунтованості підозри, а тому суд приходить до висновку, що наявна підозра у вчиненні обвинуваченим вказаного кримінального правопорушення не є вочевидь необґрунтованою.

13.Вирішуючи питання продовження строку подальшого тримання особи під вартою, суд має встановити продовження існування ризиків неправомірної процесуальної поведінки такої особи та можливість запобігти цим ризикам шляхом застосування менш суворого запобіжного заходу.

14.В ході розгляду даного клопотання колегія суддів дійшла висновку, що встановленні при вирішенні питання про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_5 ризики не зменшились, продовжують існувати, та у судовому засіданні прокурором доведено наявність обставин, які виправдовують подальше тримання обвинуваченого під вартою.

15.Крім того, суд враховує, що обвинувачений ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, які, відповідно до ст.12 КК України відноситься до тяжкого та особливо тяжких, за який законом про кримінальну відповідальність передбачено покарання у виді позбавлення волі від 10 до 15 років або довічне позбавлення волі, його вік та стан здоров`я, соціальні зв`язки, відсутність місця працевлаштування, репутацію, що дає підстави вважати та свідчить про можливе переховування даної особи від суду та вчинити інше кримінальне правопорушення.

16.До обставин (ризиків), які враховуються при вирішенні питання про запобіжний захід, безумовно належить також і військова агресія проти України, що суттєво обмежує можливості виконання органами влади своїх повноважень на певних територіях та погіршує криміногенну обстановку.

17.Оцінюючи можливість впливу обвинуваченого на свідків, суд виходить із передбаченої КПК України процедури отримання свідчень від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, а саме на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (ч.1,2 ст. 23, ст.224 КПК України), в даному кримінальному провадженні свідки ще не допитані. За таких обставин ризик впливу на свідків продовжує існувати.

18.Будь-яких відомостей щодо незадовільного стану здоров`я та неможливості його подальшого тримання під вартою до суду не надходило.

19.Враховуючи викладене, колегія суддів вважає, що на даний час залишається достатньо підстав вважати, що ОСОБА_5 зможе ухилитися від суду, а інші менш суворі запобіжні заходи не зможуть забезпечити виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків та виконання процесуальних рішень, тому підстав для зміни запобіжного заходу суд не вбачає.

20.На підставі викладеного колегія суддів вважає клопотання прокурора обґрунтованими та таким, що підлягає задоволенню.

21.Крім того, враховуючи практику ЄСПЛ, колегія суддів продовжуючи дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, вважає за можливе, як альтернативний запобіжний захід, визначити обвинуваченому розмір застави, достатній для забезпечення виконання ним обов`язків, передбачених КПК України, оскільки у разі, коли суд застосовує запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у злочинах, перелік яких передбачено ч.3 ст.183 КПК України, питання про визначення або ж не визначення застави віднесено на розсуд суду.

22.Частина 5 ст.182 КПК України встановлює, що особі, обвинуваченій у вчиненні особливо тяжкого злочину, розмір застави визначається від 80 до 300 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

23.Враховуючи всі обставини справи, тяжкість злочинів, у вчиненні яких обвинувачується ОСОБА_5 , колегія суддів вважає доцільним обрати йому заставу у сумі 200 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Керуючись статтями 179, 182, 183, 331, 369-372 КПК України, колегія суддів

п о с т а н о в и л а:

1.Клопотання прокурора про продовження строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою задовольнити.

2.Продовжити щодо ОСОБА_5 строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою не більш ніж на два місяці, до 16 грудня 2023 року включно, із можливістю внесення застави в розмірі 200 (двісті) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 536 800 (п`ятсот тридцять шість тисяч вісімсот) гривень 00 коп.

3.У разі внесення застави в розмірі визначеному ухвалою суду, ОСОБА_5 з дня внесення застави вважати особою стосовно якої обрано запобіжний захід у вигляді застави і відповідно до вимог ч.5 ст.194 КПК України на нього покладаються такі обов`язки:

- прибувати до суду у визначений час;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання;

- утриматися від спілкування зі свідками та потерпілими у даному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

4.Термін дії обов`язків, покладених судом у разі внесення застави визначити два місяці з моменту внесення застави.

5.Роз`яснити обвинуваченому та заставодавцю, кожному окремо, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава може бути звернута в дохід держави.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга протягом п`яти днів з дня її проголошення безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду.

Повний текст ухвали проголошено 20.10.2023.

Головуючий суддя: ОСОБА_1

Судді: ОСОБА_3

ОСОБА_2