465/8952/23
1-кс/465/1812/23
У Х В А Л А

27.11.2023 року м. Львів

Слідчий суддя Франківського районного суду м. Львова ОСОБА_1 , вивчивши матеріали клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна, накладеного в межах кримінального провадження №0000975 від 07.11.2023 року, розпочатому за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286 КК України,

В С Т А Н О В И В:

До Франківського районного суду м. Львова надійшло клопотання ОСОБА_2 , подане в порядку ст.174 КПК країни, про скасування арешту, накладеного в межах кримінального провадження №0000975 від 07.11.2023 року за ч.1 ст.286 КК України, на велосипед «Formula», яким на час ДТП керував потерпілий ОСОБА_2 .

Дослідивши подане клопотання, слідчий суддя дійшов таких висновків.

Відповідно до ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

У відповідності до ч. 3 ст. 26 КПК України слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень цим Кодексом.

З аналізу цих норм слідує висновок, що термін "інший власник або володілець майна", "винесені на розгляд сторонами" передбачає відповідну встановлену процедуру оформлення і подання клопотання, зокрема, його підписання заявником (особою, яка звертається із клопотанням). А слідчий суддя уповноважений розглядати клопотання, які подані конкретною (конкретними) особою (особами) та підписані нею (ними).

Так, слідчим суддею встановлено, що зазначене клопотання було направлене на поштову електронну скриньку Франківського районного суду м. Львова, тобто в електронному вигляді. Разом з тим, встановлено, що подане клопотання є фотокопією, яка не підписана електронним цифровим підписом або кваліфікованим електронним підписом.

У відповідності до ст. 5 Закону України "Про електронні документи та електронний документообіг" електронним документом є документ, інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити документа.

Відповідно до приписів ст. 6 Закону України "Про електронні документи та електронний документообіг" для ідентифікації автора електронного документа використовується електронний підпис, а створення електронного документа завершується накладанням електронного підпису.

Кримінальний процесуальний кодекс України та чинне законодавство вимагає подання до суду для розгляду оригіналів документів (заяв, скарг, клопотань). Оригінал документа може бути викладений в паперовій формі або в електронній.

Відповідно до ч. 1 ст. 7 Закону України "Про електронні документи та електронний документообіг" оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронні довірчі послуги". Останній, в свою чергу, презюмує відповідність власноручному підпису лише кваліфікованого електронного підпису, який має таку саму юридичну силу, як і власноручний підпис (ч. 4 ст. 18 Закону України "Про електронні довірчі послуги"). Отже, оригіналом скарги як електронного документа є відповідний файл, до якого доданий (або логічно з ним пов`язаний) кваліфікований електронний підпис особи (зазвичай з розширенням p7s). Однак, як вже зазначалося вище, в додатках такий документ відсутній.

Слідчий суддя доходить висновку, що направлений документ створений шляхом перетворення в електронну форму оригіналу паперового документу (сканування або фотографування), а отже є електронною копією оригіналу паперового документа (фотокопією) клопотання ОСОБА_2 . Однак, Кримінальний процесуальний кодекс України не передбачає можливості подання до суду копії клопотання про скасування арешту майна.

За таких умов слідчий суддя не має можливості ідентифікувати автора, тому клопотання не може вважатися поданим в порядку ст.174 КПК України.

Право на подання клопотання про скасування арешту майна має конкретна фізична особа з відповідним статусом згідно з критеріями, визначеними у ч. 1 ст. 174 КПК України. Відсутність підпису заявника (оригіналу власноручного підпису або електронного цифрового підпису, кваліфікованого електронного підпису) свідчить про те, що клопотання не виражає особисту волю особи, яка звернулася до слідчого судді, відреагувати на порушене процесуальне питання. А слідчий суддя не може вирішувати порушені в такому клопотанні питання, так як неможливо ідентифікувати особу, яка звертається з клопотанням. Тому у даному випадку за правилами аналогії закону слідчий суддя застосовує положення п. 1 ч. 2 ст. 304 КПК України та повертає клопотання особі, яка його направила. Повернення клопотання не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому КПК України.

Відповідність клопотання іншим вимогам процесуального закону не перевіряється, оскільки таке підлягає поверненню з підстав, зазначених вище.

З огляду на викладене, керуючись ст.ст. 26, 174, 304 КПК України, слідчий суддя -

УХВАЛИВ:

Повернути ОСОБА_2 клопотання про скасування арешту, накладеного на велосипед «Formula» в межах кримінального провадження №0000975 від 07.11.2023 року, розпочатого за ч.1 ст.286 КК України.

Копію ухвали направити особі, яка подала клопотання, разом з клопотанням.

Роз`яснити заявнику, що повернення клопотання не позбавляє його права повторного звернення до слідчого судді в порядку, передбаченому КПК України.

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання її копії.

Слідчий суддя ОСОБА_1