СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кс/759/5683/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 вересня 2023 року слідчий суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , представника власника майна - адвоката ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Святошинського районного суду м. Києва клопотання представника власника майна - адвоката ОСОБА_3 , поданого в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудового розслідування за № 0000595 від 20.10.2021 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 364 Кримінального кодексу України,

В С Т А Н О В И В:

Представник ОСОБА_4 - адвокат ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді із вказаним клопотанням, у якому просить скасувати арешт майна, накладений ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва від 16.02.2023 р. у справі № 759/2360/23, у кримінальному провадженні № 0000595 від 20.10.2021 р., на земельну ділянку з кадастровим № :01:006:0234, що належить ОСОБА_4 .

В обґрунтування клопотання зазначає, що ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва від 16.02.2023 р. накладено арешт на вищезазначену земельну ділянку у кримінальному провадженні № 0000595 від 20.10.2021 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 364 КК України. Разом з тим, відсутні докази, що земельна ділянка, належна ОСОБА_4 є об`єктом кримінально-протиправних дій та ця земельна ділянка не відповідає критеріям речового доказу, наведеним у ст. 98 КПК України. Також прокурором не надано доказів про належність земельної ділянки до земель лісового фонду. Таким чином вважає, що арешт на земельну ділянку, належну ОСОБА_4 накладено необґрунтовано, а саме: за відсутності обґрунтованої підозри, за відсутності встановленого факту порушення вимог чинного законодавства, власник майна немає процесуального статусу підозрюваної, а є лише добросовісним набувачем земельної ділянки.

27.09.2023 р. від представника власника майна надійшли доповнення до клопотання про скасування арешту майна, у яких він зауважує, що прокуратурою не надано жодного первинного документу лісовпорядкування на підтвердження віднесення земельної ділянки до земель лісового фонду та вважає, що досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудового розслідування за № 0000595 від 20.10.2021 р. ґрунтується на припущеннях.

В судовому засіданні представник власника майна клопотання підтримав з підстав, наведених у ньому та просив задовольнити. Також надав для долучення до матеріалів справи копію ухвали слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва від 17.08.2023 р. у справі № 759/14906/23.

Від прокурора Київської обласної прокуратури ОСОБА_5 надійшло клопотання, у якому він просить розгляд клопотання про скасування арешту на майно проводити без його участі, заперечує щодо клопотання з підстав, що постановою від 18.09.2023 р. слідчого у кримінальному провадженні № 0000595 від 20.10.2021 р. призначено земельно-технічну експертизу та за результатами цієї експертизи буде вирішено питання щодо скасування арешту на земельну ділянку.

Заслухавши доводи представника власника майна та дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Слідчим суддею з`ясовано, що ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва від 16.02.2023 р. у справі № 759/2360/23, накладено арешт на наступні земельні ділянки з кадастровими номерами, зокрема: :01:006:0234, загальною площею 0,1053 га.

З постанови від 18.09.2023 р. слідчого про призначення земельно-технічної експертизи вбачається, що у кримінальному провадженні № 0000595 від 20.10.2021 р. призначено земельно-технічну експертизу, проведення якої доручено Київському науково-дослідному інституту судових експертиз Міністерства юстиції України.

Підставою для застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження стало те, що вказана земельна ділянка є речовим доказом у кримінальному провадженні.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

З огляду на викладене, прийняття рішення про скасування арешту майна за клопотанням вищенаведених осіб можливе лише за таких умов: вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу минула потреба; вони доведуть, що арешт накладено необґрунтовано.

Під час розгляду клопотання про скасування арешту майна перевірка ухвали про арешт майна не здійснюється. Слідчий суддя не уповноважений на такий розгляд, оскільки це відноситься до повноважень суду апеляційної інстанції у порядку, передбаченому Главою 31 КПК України. Оскарження рішення до суду вищої інстанції та скасування арешту в порядку ст. 174 КПК України мають різні процесуальні завдання.

Відповідно до аб. 1 ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження ( аб. 2 ч. 2 ст. 170 КПК України).

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Аб. 1 ч. 3 ст. 170 КПК України визначено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Ч. 1 ст. 98 КПК України встановлено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Про обґрунтованість арешту, накладеного ухвалою слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва від 16.02.2023 р. у справі № 759/2360/23, свідчить, зокрема наступне: такий захід забезпечення кримінального провадження передбачений кримінальним процесуальним законом; майно, на яке представник власника майна просить скасувати арешт відповідає вимогам ст. 98 КПК України, оскільки є об`єктом кримінально протиправних дій. Також слідчий суддя бере до уваги те, що постановою від 18.09.2023 р. слідчого у кримінальному провадженні № 0000595 від 20.10.2021 р. призначено земельно-технічну експертизу, тому на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою збереження речових доказів.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя приходить до висновку, що у задоволенні клопотання про скасування арешту майна, необхідно відмовити.

Керуючись статями 174, 369 - 372 Кримінально-процесуального кодексу України, слідчий суддя -

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання представника власника майна - адвоката ОСОБА_3 , поданого в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудового розслідування за № 0000595 від 20.10.2021 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 364 Кримінального кодексу України, - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту оголошення та оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено та оголошено 03.10.2023 р. о 10:00.

Слідчий суддя ОСОБА_1