печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 жовтня 2023 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання прокурора третього відділу управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Департаменту нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю, Офісу Генерального прокурора, ОСОБА_3 про арешт майна, в рамках кримінального провадження № 0001254,

В С Т А Н О В И В :

В провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання про арешт майна.

Мотивуючи означене клопотання прокурор у клопотанні вказує наступне.

Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні № 0001254, зареєстрованому 21.11.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України.

Прокурор вказує, що на території України, зокрема в м. Київ та м. Львів, діє група осіб, яка, використовуючи орендовані офісні приміщення та методи соціальної інженерії, пропонує інвестувати кошти в псевдо брокерські проекти або ж під виглядом працівників служби безпеки банківських установ отримує реквізити банківських карток громадян України та таким чином вчиняє шахрайське заволодіння коштами громадян в особливо великих розмірах.

Встановлено, що вказані місця створені з метою отримання конфіденційної інформації громадян, за допомогою якої отримується незаконний доступ до їх банківських рахунків, електронних гаманців, систем розрахунків у крипто валюті та несанкціонованого втручання в роботу автоматизованих систем фінансових установ для викрадення грошових коштів та подальшого їх переказу на банківські картки, оформлені на підставних осіб. Після цього кошти обготівковуються за допомогою так званих «дропів» .

Також встановлено, що для функціонування механізму з привласнення коштів організаторами вказаної діяльності використовується високотехнологічне обладнання та програмне забезпечення, що дозволяє здійснювати підміну телефонних номерів зловмисників на офіційні номери банківських установ та державних органів, працівниками яких представляються останні для незаконного отримання конфіденційних даних банківських карток та рахунків фізичних і юридичних осіб.

Так, відповідно до інформації ДКІБ СБ України встановлено місця вчинення кримінальних правопорушень, а також осіб, причетних до вчинення шахрайських дій, а саме: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресами: АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 . ОСОБА_4 здійснює контроль за діяльністю співробітників вказаного кол-центру, визначає розмір так званих «бонусів» (розподіляє кошти, здобуті злочинним шляхом), між співучасниками за виконані фіктивні «продажі» послуг та відповідає за організацію роботи в цілому.

Так, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за попередньою змовою з ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2 , та іншими невстановленими особами, з корисливих мотивів, організували у м. Києві та м. Львів функціонування незаконних Call-центрів, учасники якого, шляхом електронних маніпуляцій та введення в оману, а також шляхом продажу фіктивних бінарних опціонів та створення шахрайських пірамід, привласнюють кошти фізичних осіб.

Крім того, отримано інформацію, що ОСОБА_4 є власником акаунту на криптовалютній біржі Binance з UserID: 90442602 та ім`ям користувача ОСОБА_6 , який був зареєстрований 28.02.2021 на електронну поштову адресу ІНФОРМАЦІЯ_3 та мобільний номер телефону НОМЕР_1 .

Вказаний акаунт може використовуватись ОСОБА_4 з метою акумулювання коштів, отриманих в результаті функціонування протиправного механізму введення громадян України та іноземних громадян в оману, шляхом електронних маніпуляцій, продажу фіктивних бінарних опціонів та створення шахрайських пірамід з подальшим їх переказом на банківські картки, оформлені на підставних осіб. Після чого, грошові кошти можуть обготівковуються за допомогою так званих «дропів».

У ході досудового розслідування проведено обшуки за місцем вчинення шахрайських дій у так званих «кол-центрах» та за місцями проживання проживання причетних до вчинення злочинів осіб, під час чого виявлено та вилучено комп`ютерну та іншу техніку, чорнові записи, інструкції та інші речі і документи, які свідчать про безпосередню участь ОСОБА_4 , ОСОБА_5 та ОСОБА_7 у організації та виконанні дій, спрямованих на заволодіння чужим майном шляхом вчинення шахрайських дій.

29.09.2023 винесено постанову про визнання віртуальних активів які зберігаються на акаунті на криптовалютній біржі Binance з UserID: 90442602 та ім`ям користувача ОСОБА_6 ,криптовалютної біржі Binance, що належать ОСОБА_4 , речовим доказом, оскільки останні набуті кримінально протиправним шляхом внаслідок вчинення кримінального правопорушення та відповідно указані віртуальні активи відповідають критеріям, визначеним ст. 98 КПК України.

Метою накладення арешту, відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, є забезпечення збереження речових доказів.

До суду надійшла заява слідчого ОСОБА_8 про розгляд клопотання за його відстуності, вимоги визначені у клопотанні підтримує, просить задовольнити.

Слідчий суддя, вивчивши матеріали провадження за клопотанням, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Частиною 2 ст. 170 КПК України визначено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Частиною 10 ст. 170 КПК України, передбачено, що арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Згідно положень ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Статтею 100 КПК України визначено, що на речові докази може бути накладено арешт в порядку ст.ст. 170-174 КПК України, та згідно ч.ч. 2, 3 ст. 170 КПК України, слідчий суддя накладає арешт на майно, якщо є достатні підстави вважати, що воно відповідає критеріям, визначеним в ч. 1 ст. 98 КПК України.

Статтею 98 КПК України, визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Постановою слідчого слідчої групи ГСУ НП України ОСОБА_9 від 29.09.2023 майно на арешті якого наполягає прокурор, визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

Таким чином, є передбачені кримінальним процесуальним законом підстави для накладення арешту на майно з метою забезпечення збереження речових доказів.

Слідчий суддя, враховуючи вище викладені обставини, приходить до висновку про задоволення клопотання, оскільки застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна є співрозмірним завданням кримінального провадження, спрямоване на досягнення цілей розслідуваного кримінального провадження.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170-173, 175, 309, 372, 392 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора третього відділу управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Департаменту нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю, Офісу Генерального прокурора, ОСОБА_3 про арешт майна, в рамках кримінального провадження № 0001254 задовольнити.

Накласти арешт, на акаунт UserID: 90442602, що розміщений на криптовалютній біржі Binance (Binance Holdings Limited, Suite 5-204, 23 Lime Tree Bay Avenue, P.O. GEORGE TOWN, GRAND CAYMAN, KY11104 Cayman Islands) та віртуальні активи (криптовалюта) акаунту ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ( ОСОБА_6 ), із забороною службовим особам Binance та іншим особам проводити будь-які операції, що приведуть до зменшення залишку віртуальних активів (криптовалюти) на згаданому акаунті UserID: 90442602.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.

Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1