УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 листопада 2023 року м. Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

представника особи, яка подала скаргу, адвоката ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду скаргу Голови правління ПрАТ СК «Інгосстрах» ОСОБА_4 на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

В С Т А Н О В И Л А :

І. Суть скарги

20 листопада 2023 року до Вищого антикорупційного суду звернувся Голова правління ПрАТ СК «Інгосстрах» ОСОБА_4 зі скаргою на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України (надалі - НАБУ), яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань (надалі - ЄРДР).

Скарга обґрунтована тим, що 08 листопада 2023 року Голова правління ПрАТ СК «Інгосстрах» ОСОБА_4 звернувся до НАБУ із заявою про вчинення Головою правління АТ КБ «ПРИВАТБАНК» (надалі - Банк) ОСОБА_5 та іншими посадовими особами Банку кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, втім уповноваженими особами НАБУ обов`язок внести відомості за його заявою до ЄРДР, передбачений ст. 214 КПК України, виконано не було.

ІІ. Позиція учасників судового засідання

2.1. Представник ПрАТ СК «Інгосстрах» - адвокат ОСОБА_3 підтримав скаргу з наведених у ній мотивів.

2.2. Уповноважена особа НАБУ в судове засідання не прибула, про дату, час та місце розгляду скарги повідомлена належним чином. Відсутність особи, бездіяльність якої оскаржується, не є перешкодою для розгляду скарги (ч. 3 ст. 306 КПК України).

ІІІ. Мотиви слідчого судді

3.1. Дослідивши скаргу та додані до неї матеріали, заслухавши думку адвоката ОСОБА_3 , слідчий суддя дійшла таких висновків.

3.2. Пунктом 1 ч. 1 ст. 303 КПК України визначено право оскарження бездіяльності слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Положення ч. 1 ст. 214 КПК України покладають на слідчого обов`язок невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР.

Порядок внесення таких відомостей врегульований ч. 5 ст. 214 КПК України та розділом ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора № 298 від 30 червня 2020 року. Зокрема, цими нормативно-правовими актами передбачено, що до ЄРДР підлягає внесенню короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.

Як зазначив Верховний Суд у постанові від 30 вересня 2021 року у справі № 556/450/18, підставою для початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР.

Викладене свідчить про наявність у слідчого та прокурора обов`язку після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, перевірити достатність інформації, що може свідчити про вчинення кримінального правопорушення, і лише за наслідками такої перевірки ним може бути ухвалене рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

3.3. 08 листопада 2023 року Голова правління ПрАТ СК «Інгосстрах» ОСОБА_4 направив засобами поштового зв`язку на адресу НАБУ заяву від 31 жовтня 2023 року про вчинення Головою правління Банку, а також його іншими посадовими особами, зокрема ОСОБА_6 , ОСОБА_7 за попередньою змовою з керівництвом АО «Астерс», кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

Відповідно до трекінгу Укрпошти (а.с. 167-168), зазначену заяву було отримано НАБУ 10 листопада 2023 року, проте станом на 11 листопада 2023 року обов`язок внести відомості до ЄРДР, передбачений ст. 214 КПК України, уповноваженою особою НАБУ виконано не було.

У заяві ОСОБА_4 зазначив, що у 2022-2023 роках Господарським судом м. Києва, Північним апеляційним господарським судом та Касаційним господарським судом розглядались справи № 910/4631/22 та № 910/5901/22 за позовом ПрАТ СК «Інгосстрах» до Банку. На підставі договору про надання правової допомоги № 2466/01-2022 від 26 серпня 2022 року, укладеного між Банком та АО «Астерс», інтереси банку представляли останні.

Після розгляду зазначених справ Банк звернувся до Господарського суду міста Києва із заявами про відшкодування витрат, які були сплачені на користь АО «Астерс» за надання професійної правової допомоги, у сумі 2 063 736,16 грн. Однак, за результатами розгляду зазначених заяв судом на користь Банку було стягнуто лише 113 300 грн, що на 1 950 436 грн менше, ніж Банк витратив за отримані послуги.

У рішеннях суди зазначили, зокрема, що розміри витрат Банку є необґрунтованими, безпідставними та не відповідають критеріям співрозмірності, розумності, принципам процесуальної економії та є неспівмірними з ринковими цінами адвокатських послуг. Також судом встановлено, що надані правові послуги не відповідають критерію реальності, дійсності, доцільності і необхідності адвокатських витрат. Крім того, перелік та вид наданих адвокатських послуг за які Банк сплатив кошти АО «Астерс» створено виходячи із позиції превалювання форми над змістом, для штучного завищення обсягу фактичного виконання робіт та їх вартості.

На думку ОСОБА_4 , встановлені судами обставини свідчать про навмисне, фіктивне збільшення обсягу, виду та номенклатури наданих послуг з метою протиправного отримання необґрунтованих та неправомірних виплат. Заявник уважає, що подібні дії вказують на те, що Голова правління Банку ОСОБА_5 за попередньою змовою з іншими посадовими особами, зловживаючи своїм службовим становищем, діючи начебто в межах укладених договорів про надання правової допомоги, здійснив в інтересах третіх осіб розтрату грошових коштів Банку в особливо великих розмірах.

Також ОСОБА_4 зазначив, що у Банку є декілька юридичних підрозділів, до яких входять працівники, що мають статус адвокатів та до функціональних обов`язків яких входить представництво Банку в судах, а тому залучення до надання правових послуг АО «Астерс» вказує на певну протиправну зацікавленість як керівництва Банку, так і самого адвокатського об`єднання. Факт зацікавленості ОСОБА_4 пов`язує з тим, що акти приймання-передачі наданих послуг АО «Астерс» погоджував, зокрема, керівник юридичної служби Банку ОСОБА_6 , який раніше працював у юридичних компаніях, керівником та засновником яких є керівник АО «Астерс» ОСОБА_8 .

Крім того, у судовому засіданні представник ПрАТ СК «Інгосстрах» - адвокат ОСОБА_3 зазначив, що інвойси та акти приймання-передачі наданих послуг АО «Астерс», які стали підставою для перерахування коштів та які долучені до заяви про вчинення кримінального правопорушення, підписував, зокрема, ОСОБА_5 .

Викладені обставини, на думку скаржника, свідчать про наявність в діях Голови правління Банку ОСОБА_5, а також інших посадових осіб Банку, зокрема, ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та керівництва АО «Астерс» ознак кримінальних правопорушень, які завдали Банку шкоди у сумі 1 950 436 грн.

3.4. Відповідно ч. 2 ст. 33-1 КПК України слідчі судді Вищого антикорупційного суду здійснюють судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду.

Заява Голови правління ПрАТ СК «Інгосстрах» ОСОБА_4 містить відомості про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КПК України, Головою правління Банку ОСОБА_5, а також іншими посадовими особами Банку та керівництвом АО «Астерс».

Слідчий суддя наголошує, що зазначена скаржником кваліфікація кримінального правопорушення (ч. 5 ст. 191 КПК України) дозволяє віднести його до корупційних кримінальних правопорушень, передбачених приміткою до ст. 45 КК України. Наведені у заяві обставини не виключають можливість кваліфікації відповідних діянь за зазначеною нормою кримінального закону.

Заява ОСОБА_4 містить відомості про вчинення кримінального правопорушення, яке, враховуючи його можливий суб`єктний склад (керівник суб`єкта великого підприємництва, у статутному капіталі якого частка державної або комунальної власності перевищує 50 відсотків), може належати до підсудності Вищого антикорупційного суду відповідно до ч. 1 ст. 33-1, п. 1 ч. 5 ст. 216 КПК України.

Заява містить послідовний та в достатній мірі деталізований опис обставин, які у своїй сукупності свідчать про можливість вчинення кримінального правопорушення, а відтак, орган досудового розслідування зобов`язаний виконати покладений на нього ст. 214 КПК України обов`язок щодо внесення цих відомостей до ЄРДР.

3.5. Слідчий суддя зауважує, що в межах розгляду цієї скарги предметом оцінки є виключно відомості, наведені у заяві про вчинення кримінального правопорушення, та, відповідно, наявність в органу досудового розслідування обов`язку внести ці відомості до ЄРДР.

З`ясування достовірності цих відомостей, відповідність їх фактичним обставинам, надання їм правової оцінки у контексті наявності всіх елементів складу злочину перебуває поза межами компетенції слідчого судді та не належить до кола питань, які вирішуються під час розгляду зазначеної скарги. Ці обставини мають бути з`ясовані саме в ході досудового розслідування у встановленому кримінальним процесуальним законом порядку.

На підставі викладеного, керуючись ст. 214, 303, 307, 372 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И Л А :

1. Скаргу задовольнити.

2. Зобов`язати уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про кримінальне правопорушення за заявою Голови правління ПрАТ СК «Інгосстрах» ОСОБА_4 від 31 жовтня 2023 року.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1