Коростишівський районний суд Житомирської області
Справа № 935/559/23
Провадження № 1-кп/935/279/23
У Х В А Л А

Іменем України

21 грудня 2023 року м.Коростишів

Коростишівський районний суд Житомирської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

секретаря судового засідання ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000070 від 20.02.2023 стосовно ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

за участю прокурора ОСОБА_4 , обвинуваченого ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 ,

установив:

У судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження обвинуваченому ОСОБА_3 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, в обґрунтування зазначив, що ризики, передбачені ст..177 КПК України, не зменшилися, судовий розгляд лише розпочато, тому наявні достатні підстави для продовження запобіжного заходу ОСОБА_3 з метою забезпечення виконання останнім покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання переховування від суду, вчиненню іншого кримінального правопорушення, незаконному впливу на потерпілу та свідків.

У судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_3 та захисник ОСОБА_6 заперечили щодо клопотання, просять змінити запобіжний захід на більш м`який , зокрема, домашній арешт.

Заслухавши думку учасників кримінального провадження, вивчивши матеріали клопотання, суд дійшов висновку, що будь-яких відомостей щодо зменшення чи відсутності ризиків, передбачених ст.177 КПК України, для можливості застосування стосовно обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою, не встановлено.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Рішення суду про застосування до особи запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою чи продовження строку дії такого запобіжного заходу буде обґрунтованим не лише, якщо воно відповідає внутрішньому законодавству, але й постановлене з урахуванням положень Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практики ЄСПЛ, що узгоджується з вимогами ч. 5 ст. 9 КПК України.

Відповідно до частини 1 статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Так, ухвалою слідчого судді Коростишівського районного суду Житомирської області від 23.03.2021 ОСОБА_3 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Надалі строк дії такого запобіжного заходу неодноразово продовжувався, останній раз за ухвалою Коростишівського районного суду Житомирської області від 09.11.2023.

Вирішуючи питання щодо продовження обраного стосовно обвинуваченого запобіжного заходу суд враховує наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_3 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, який відповідно до ст. 12 КК України, є тяжким злочином, міра покарання за який, у разі визнання його винуватим, є позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років.

Докази та обставини, на які посилається прокурор дають достатні підстави вважати, що існують ризики переховування обвинуваченого від суду, незаконного впливу на потерпілу та свідків, а також вчинення інших кримінальних правопорушень.

Обвинувачений ОСОБА_3 зареєстрований та проживає в одному населеному пункті з потерпілою та свідками, не має стійких соціальних зв`язків (не одружений, утриманців не має), постійного джерела доходів не має, оскільки офіційно не працевлаштований, раніше притягався до кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення проти громадського порядку та моральності, а тому є достатні підстави вважати, що обвинувачений, у разі обрання йому альтернативного запобіжного заходу, з метою уникнення кримінальної відповідальності, буде незаконно впливати на потерпілу, свідків; може вчинити інше кримінальне правопорушення, що свідчить про підвищену суспільну небезпечність обвинуваченого та схильність до вчинення кримінальних правопорушень, тому, з метою запобігання ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, та забезпечення належної процесуальної поведінки, виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків, суд вважає доцільним продовжити обвинуваченому ОСОБА_3 запобіжний захід у виді тримання під вартою із визначенням застави, відповідно до ч. 3 ст. 182 КПК України.

Суд враховує і те, що наразі в Україні введено воєнний стан, що також можна вважати певним ризиком, оскільки за таких обставин здійснення контролю за обвинуваченим правоохоронними органами, в разі застосування до нього альтернативних запобіжних заходів, зокрема, домашнього арешту, є ускладненим.

Інформацією щодо незадовільного стану здоров`я та обґрунтованої неможливості подальшого тримання обвинуваченого під вартою суд не володіє.

Вимогами ст.197 КПК України передбачено, що строк дії ухвали слідчого судді, суду про триманння під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. 177,197, 331, 314-317 КПК України, суд,-

постановив:

Клопотання прокурора задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 18.02.2024 включно.

Визначити заставу у розмірі п`ятдесяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 134200 (сто тридцять чотири тисячі двісті) гривень, яку обвинувачений або заставодавець мають право у будь який момент внести протягом дії ухвали, що є підставою для звільнення обвинуваченого з-під варти.

3 моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі внесення застави покласти на обвинуваченого ОСОБА_3 такі обов`язки:

-прибувати до суду за кожною вимогою;

-повідомляти прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

-не відлучатись за межі населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває;

-заборонити спілкуватися зі свідками, потерпілими, іншими особами у кримінальному провадженні;

-здати на зберігання до слідчого свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну.

Роз`яснити заставодавцю обов`язок із забезпечення належної поведінки обвинуваченого та його явки за викликом.

У разі внесення застави обвинувачений зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Застава, що не була звернена в дохід держави, повертається обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду через Коростишівський районний суд Житомирської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1