Справа № 461/9902/23
Провадження № 1-кс/461/6711/23
УХВАЛА

про застосування запобіжного заходу тримання під вартою

24.11.2023 м. Львів

Слідчий суддя Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 , з участю прокурора ОСОБА_3 , захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_4 , підозрюваної ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Львові клопотання старшого слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління ГУ Національної поліції у Львівській області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу тримання під вартою відносно підозрюваної:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, українки, уродженки м. Львова, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 , з вищою економічною освітою, офіційно непрацюючої, неодруженої, раніше не судимої,

у кримінальному провадженні, внесеному 26.07.2023 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000942, за підозрою ОСОБА_7 , ОСОБА_5 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.332 КК України, та за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.332 КК України, -

в с т а н о в и в:

23.11.2023 старший слідчий відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління ГУ Національної поліції у Львівській області ОСОБА_6 , за погодженням прокурора Львівської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону ОСОБА_10 , звернувся до слідчого судді із клопотанням, в якому просить застосувати до підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід тримання під вартою з її подальшим утриманням у Львівській установі виконання покарань № 19, на строк 60 днів з можливістю визначення їй застави у розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

В обґрунтування внесеного клопотання покликається на те, що відділом розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління ГУ Національної поліції у Львівській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000942 від 26.07.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.332 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що у невстановлений досудовим розслідуванням час, однак не пізніше 18.08.2023, злочинна група до складу якої входили наступні особи: ОСОБА_8 , ОСОБА_7 , ОСОБА_9 , ОСОБА_5 , та інші невстановлені на даний час досудовим розслідуванням особи, переслідуючи мету незаконного збагачення, усвідомлюючи, що в умовах дії на території України правового режиму «Воєнний стан», введеного Законом України № 2102-IX від 24.02.2022 «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні»», із подальшими змінами, внесеними згідно з Указами Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», востаннє №3275-IX від 27.07.2023, та у відповідності до постанови Кабінету Міністрів України від 27.01.1995, №57 «Про затвердження Правил перетинання державного кордону громадянами України» (далі Правила перетинання державного кордону), військовозобов`язаним громадянам України віком від 18 до 60 років, виїзд за межі території України заборонено, вирішили за неправомірну вигоду в сумі 4 500 доларів США, ввести відповідну інформацію в автоматичну систему видачі дозволів для перевізників «Шлях», щодо ОСОБА_11 , та організували його незаконний перетин державного кордону України за наступних обставин.

Так на початку липня 2023 року до ОСОБА_12 звернувся ОСОБА_11 з метою з`ясування обставин можливості перетину державного кордону України, під час дії воєнного стану на території України, до інших країн у власних потребах.

18.08.2023 о 18:51 год. ОСОБА_12 , попередньо домовившись про зустріч, зустрівся із ОСОБА_5 , у приміщенні кафе « ІНФОРМАЦІЯ_2 », що розташовується за адресою: АДРЕСА_3 , з метою уточнення інформації щодо перетину державного кордону України ОСОБА_11 .

В ході вищевказаної зустрічі ОСОБА_5 діючи в складі злочинної групи до складу якої входили ОСОБА_8 , ОСОБА_7 , ОСОБА_9 та інші невстановлені на даний час досудовим розслідуванням особи, маючи умисел на організацію незаконного переправлення особи через держаний кордон України, переслідуючи мету незаконного збагачення, усвідомлюючи, що в умовах дії на території України правового режиму «Воєнний стан», введеного Законом України № 2102-IX від 24.02.2022 «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні»», із подальшими змінами, внесеними згідно з Указами Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», востаннє №3275-IX від 27.07.2023, та у відповідності до постанови Кабінету Міністрів України від 27.01.1995, №57 «Про затвердження Правил перетинання державного кордону громадянами України» (далі Правила перетинання державного кордону), військовозобов`язаним громадянам України віком від 18 до 60 років, виїзд за межі України заборонено, повідомила що ОСОБА_12 , за такі послуги необхідно заплатити грошові кошти в загальній сумі 4 500 доларів США, які необхідно надати останній з метою внесення неправдивих відомостей до системи «Шлях», з метою отримання дозволу для перетину державного кордону України на час дії воєнного стану. Внаслідок отриманої інформації ОСОБА_12 повідомив ОСОБА_5 , що за результатами проведеної зустрічі про прийняте рішення додатково повідомить останню.

22.08.2023 ОСОБА_12 близько о 16:28 год. зателефонував до ОСОБА_5 , із якою домовився про зустріч, яка відбулась 23.08.2023 близько о 18:54 год., у ТЦ «Спартак», що за адресою: м. Львів, вул. Гетьмана Мазепи, 1Б. В ході даної розмови ОСОБА_5 , продовжуючи реалізовувати спільний злочинний умисел із ОСОБА_8 , ОСОБА_7 , ОСОБА_9 та іншими невстановленими на даний час досудовим розслідуванням особами, спрямований на незаконне збагачення, повторно висунула вимогу щодо оплати коштів в сумі 4 500 доларів США, за внесення неправдивих відомостей до системи «Шлях», з метою отримання дозволу для перетину державного кордону України на час дії воєнного стану, а також вказала перелік копій документів, які необхідно надати разом із вказаними коштами, а саме: закордонний паспорт громадянина України для виїзду за кордон, паспорт громадянина України, посвідчення водія, при цьому надала усні гарантії виконання зазначених зобов`язань, внаслідок чого останні домовились про наступну зустріч, яка мала відбутись 28.08.2023.

27.08.2023 ОСОБА_5 зателефонувала до ОСОБА_12 та переконавшись, що висунуті нею попередні вимоги прийняті ОСОБА_12 , зустрілась із останнім 28.08.2023 о 11:37 год., неподалік ТЦ «Форум», що за адресою: м. Львів, вул. Під Дубом, 7Б, де, з метою подальшого уникнення кримінальної відповідальності за вчинене, та зменшення ризику викриття злочинної діяльності групи осіб, самостійно під час зустрічі отримала від ОСОБА_12 вищевказані копії документів ОСОБА_11 , та кошти в сумі 4 500 доларів США що згідно довідки НБУ станом на 28.08.2023 становить 164 558 грн. 70 коп., за внесення останнього до системи «Шлях», з метою отримання дозволу для перетину державного кордону України на час дії воєнного стану.

В подальшому ОСОБА_5 , діючи по заздалегідь затвердженому плану спільно із ОСОБА_8 , ОСОБА_7 , ОСОБА_9 та іншими невстановленими на даний час досудовим розслідуванням особами, о 11:53 год. зустрілась на підземній парковці ТЦ «Форум» із ОСОБА_8 , який під`їхав до вказаного місця зустрічі на транспортному засобі марки «AUDI», моделі «А6», реєстраційний номер НОМЕР_1 , де всередині даного ТЗ, ОСОБА_5 передала ОСОБА_8 копії документів ОСОБА_11 та частину незаконно отриманих грошових коштів, після чого покинула вказане місце зустрічі, а до ОСОБА_8 , о 12:28 год. підійшов ОСОБА_7 , який у свою чергу отримав від ОСОБА_8 частину коштів від загальної суми неправомірної вигоди та вказані документи ОСОБА_11 , які ОСОБА_7 вже в подальшому передав за невстановлених досудовим розслідуванням обставин ОСОБА_9 . Таким чином ОСОБА_8 , ОСОБА_7 , ОСОБА_9 та ОСОБА_5 , розділили між собою отримані незаконним шляхом кошти в сумі 4 500 доларів США, згідно заздалегідь розробленого злочинного плану, а саме за внесення ОСОБА_11 у систему «Шлях», з метою подальшого його незаконного безперешкодного виїзду за межі території України.

11.10.2023 на виконання висунутих раніше зобов`язань, щодо внесення ОСОБА_11 , до системи «Шлях», ОСОБА_5 , діючи в складі злочинної групи відправила ОСОБА_12 повідомлення у месенджері «WhatsApp» про необхідність зустрічі щодо обставин перетину державного кордону України.

12.10.2023 близько о 15:00 год., у приміщенні закладу «Фраєрака», що розташовується за адресою: м. Львів, вул. Валова, 21, відбулась зустріч між ОСОБА_12 та учасниками злочинної групи ОСОБА_7 та ОСОБА_9 , під час якої останні повідомили деталі виготовлення документів ОСОБА_11 , додатково надали гарантії безпечного виїзду останнього через державний кордон України та розповіли про правила перетину особою пунктів пропуску, при цьому вказали що документи які надають змогу перетнути ОСОБА_11 , державний кордон України будуть готові у кінці жовтня 2023 року.

30.10.2023 відбулась ще одна зустріч між ОСОБА_12 та учасниками злочинної групи ОСОБА_7 , ОСОБА_9 та ОСОБА_5 , в ході якої останні знову повідомили, деталі виготовлення документів ОСОБА_11 , а саме те, що у зв`язку із труднощами які виникли в процесі оформлення відповідних дозвільних документів у системі «Шлях», щодо виїзду останнього за межі території України, відповідний дозвіл буде готовий 15.11.2023.

17.11.2023 на протязі дня ОСОБА_7 та ОСОБА_5 діючи в складі злочинної групи та від її імені відправили ОСОБА_12 у месенджері «WhatsApp» декілька повідомлень з інформацією та два pdf-файли, згідно чого було встановлено, що ОСОБА_11 внесений за невстановлених досудовим розслідуванням обставин у систему «Шлях», що надає йому право безперешкодно покинути територію України, тим самим вказана злочинна група до складу якої входили: ОСОБА_8 , ОСОБА_7 , ОСОБА_9 ОСОБА_5 , та інші невстановлені на даний час досудовим розслідуванням особи, за попередньою змовою отримали кошти в сумі 4 500 доларів США за сприяння в організації незаконного переправлення ОСОБА_11 , через державний кордон України, які поділили між собою відповідно до спільного плану.

Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється в сприянні організації незаконного переправлення осіб через державний кордон України, вчиненого за попередньою змовою групою осіб, з корисливих мотивів, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.332 КК України.

23.11.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.332 КК України.

Зокрема, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.332 КК України, підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме:

- протоколами допитів свідка ОСОБА_12 від 14.08.2023, 28.08.2023, 20.11.2023 та 22.11.2023;

- протоколом огляду та вручення грошових коштів від 28.08.2023;

- протоколом про результати проведення негласної слідчої (розшукової) дії №4837/55/112/2023 від 04.10.2023;

- протоколом про результати проведення негласної слідчої (розшукової) дії №4836/55/112/2023 від 04.10.2023;

- протоколом про результати проведення негласної слідчої (розшукової) дії №4835/55/112/2023 від 04.10.2023;

- протоколом про результати проведення негласної слідчої (розшукової) дії №4833/55/112/2023 від 04.10.2023;

- протоколом про результати проведення негласної слідчої (розшукової) дії №5549/55/112/2023 від 17.11.2023;

- протоколом про результати проведення негласної слідчої (розшукової) дії №5548/55/112/2023 від 17.11.2023;

- протоколом про результати проведення негласної слідчої (розшукової) дії №5632/55/112/2023 від 21.11.2023;

- іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності та взаємозв`язку.

ОСОБА_5 підозрюється у вчинені тяжкого кримінального правопорушення, за яке кримінальним законом передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до дев`яти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років з конфіскацією майна.

На даний час, з метою забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваної ОСОБА_5 , необхідно обрати щодо останньої запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, з огляду на ризики, що дали підстави для звернення до суду із даним клопотанням.

При оцінці обставин, передбачених ст.178 КПК України, слідчий зазначає, що

- наявні докази, які дають підстави обґрунтовано підозрювати ОСОБА_5 у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, є вагомими, належними, допустимими та отриманими у встановленому КПК України порядку;

- у разі визнання винуватою, ОСОБА_5 загрожує покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до дев`яти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років з конфіскацією майна.

- вік та стан здоров`я підозрюваної дозволяють застосування до неї запобіжного заходу з позбавленням волі;

- враховуючи характеристику останньої, зокрема те, що в умовах дії на території України правового режиму «Воєнний стан», введеного Законом України № 2102-IX від 24.02.2022 «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні»», із подальшими змінами, внесеними згідно з Указами Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», востаннє №3275-IX від 27.07.2023, та у відповідності до постанови Кабінету Міністрів України від 27.01.1995, №57 «Про затвердження Правил перетинання державного кордону громадянами України» (далі Правила перетинання державного кордону), військовозобов`язаним громадянам України віком від 18 до 60 років, виїзд за межі України заборонено, вчинила кримінальне правопорушення з корисливих мотивів, всупереч відомим заборонам.

Оцінюючи особу підозрюваної та обставини вчинення інкримінованого останній кримінального правопорушення, в якому вона підозрюється та його тяжкість, орган досудового розслідування приходить до переконання в тому, що наявні ризики, передбачені ст.177 КПК України, а тому є підстави для обрання ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, з огляду на наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення та ризиків, які дають підстави вважати, що підозрювана ОСОБА_5 може:

- переховуватися від органів досудового розслідування та суду. Даний ризик підтверджується тим, що у разі визнання винуватою, ОСОБА_5 загрожує покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до дев`яти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років з конфіскацією майна, що спонукатиме останню ухилитися від органів досудового розслідування. Крім цього в обґрунтування доцільності даного ризику слід врахувати той факт, що свою протиправну діяльність ОСОБА_5 здійснювала конспіративно, з метою уникнення відповідальності за вчинене.

Крім цього, просить врахувати соціальні зв`язки ОСОБА_5 , які не перешкоджають їй покинути територію України та переховуватись від органу досудового розслідування та суду, матеріальний стан підозрюваної дає їй можливість переховуватись від органу досудового розслідування та суду, у тому числі за межами території України.

Окрім цього, тяжкість інкримінованого правопорушення та усвідомлення можливості засудження до тривалого терміну позбавлення волі вже самі по собі можуть бути підставою та мотивом для підозрюваної ОСОБА_5 до втечі.

- неможливість запобігання у межах кримінального провадження ризику, передбаченого п.2 ч.1 ст.177 КПК України знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей та документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення. Даний ризик обґрунтовується тим, що соціальне становище, яке займає ОСОБА_5 (зв`язки із невстановленими на даний час особами які спільно вносять неправдиві відомості до інформаційної системи «Шлях», адміністратором якої є Укртрансбезпека), надає їй можливість доступу до документів, які мають важливе значення для встановлення істини у кримінальному провадженні, а також можливість підробити документи з метою створення собі штучного алібі непричетності до вчинення інкримінованого їй злочину, а також враховуючи те, що вказаний тяжкий злочин вчинений з використанням свого соціального становища, та те, що на даний час органом досудового розслідування ще не допитано свідків та не вилучено усіх документів, які мають важливе значення для встановлення усіх обставин вчинення кримінального правопорушення.

Разом з цим, зазначає, що до дня отримання матеріалів цього клопотання та додатків до нього підозрювана ОСОБА_5 не мала доступу до матеріалів досудового розслідування та їй не було відомо про докази, якими володіє сторона обвинувачення, а відтак в подальшому, з метою ухилення від передбаченої законом відповідальності, підозрювана може знищити, сховати або спотворити речі та документи, речові докази, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення у вчиненні якого вона підозрюється.

Досудове розслідування у кримінальному провадженні триває та стороною обвинувачення проводиться ряд слідчих (розшукових) та процесуальних дій, спрямованих на отримання доказів та встановлення істини у кримінальному провадженні, відтак незастосування відносно підозрюваної ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання від вартою може привести до знищення, схову або спотворення речей та документів, речових доказів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення у вчиненні якого вона підозрюється.

- неможливість запобігання ризику, передбаченого п.3 ч.1 ст.177 КПК України незаконно впливати на свідків та інших підозрюваних у цьому ж кримінальному провадженні шляхом їх переконання, залякування чи схиляння їх до зміни, наданих ними показань, узгодження своїх показань з показаннями вказаних осіб. Про неможливість запобігти такому ризику свідчить і той факт, що з урахуванням принципу безпосередності дослідження показань, речей і документів (ст. 23 КПК України) такі ще судом не допитані та надані ними під час досудового розслідування показання не можуть лягти в основу обвинувального вироку відносно нього.

Стороною обвинувачення дотримано вимогу розумної підозри, оскільки наявні на даний час докази у кримінальному провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваної ОСОБА_5 із вчиненням кримінального правопорушення, яке інкриміноване останній, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадженні з метою дотримання імперативних завдань кримінального провадження, визначених ст.2 КПК України.

Згідно ст.183 КПК України, заборон для застосування щодо ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою немає.

Також зазначив, що відносно підозрюваної ОСОБА_5 необхідно застосувати заставу у розмірі вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб з покладенням обов`язків, передбачених п.п.1-4, 8 ч.5 ст.194 КПК України. Саме такий розмір застави та покладення вказаних вище обов`язків забезпечить виконання підозрюваною ОСОБА_5 обов`язків, передбачених КПК України, належну процесуальну поведінку та зможе запобігти спробам останньої ухилитися від органів досудового розслідування та суду, зокрема незаконно виїхати за межі державного кордону України.

На підставі викладеного, просить клопотання задоволити.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, надав пояснення, аналогічні доводам, викладеним у клопотанні. Вказав, що підозрювана обґрунтовано підозрюється у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, та існують ризики, передбачені ст.177 КПК України. Вважає, що більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти ризикам, зазначеним у клопотанні.

Захисник підозрюваної - адвокат ОСОБА_4 заперечив проти задоволення клопотання, просив застосувати до підозрюваної запобіжний захід у виді домашнього арешту, при визначені його виду покладається на розсуд суду.

Підозрювана ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечила проти задоволення клопотання, просила застосувати заставу у меншому розмірі, ніж той, про який просить прокурор.

Заслухавши пояснення осіб, які беруть участь у розгляді клопотання, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Згідно з частиною другою статті 131 КПК України одними із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Згідно змісту ст.ст.131-132 КПК України, запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом (ч.2 ст.177 КПК України).

Згідно положень ст.178 КК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частинами шостою та сьомою статті 176 цього Кодексу, що передбачено частиною першою статті 183 КПК України.

У відповідності до п.4 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Встановлено, що слідчим управлінням ГУ НП у Львівській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному 26.07.2023 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000942, за підозрою ОСОБА_7 , ОСОБА_5 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.332 КК України, та за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.332 КК України.

23.11.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у сприянні організації незаконного переправлення осіб через державний кордон України, вчиненого за попередньою змовою групою осіб, з корисливих мотивів, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.332 КК України.

Щодо обґрунтованості підозри.

Ухвалюючи судове рішення, слідчий суддя виходить з того, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце та підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, які приведені у клопотанні слідчого та доданих матеріалах та з того, що слідчий суддя на даному етапі провадженні не вправі вирішувати питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих даних визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на наведені у клопотанні прокурора дані, у слідчого судді є всі підстави для висновку, що представлені докази об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином, на даному етапі хоча і не можна стверджувати про їх достатність для негайного засудження, проте можна дійти висновку про виправданість подальшого розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28.10.1994, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990).

Перевіряючи достатність доказів для такого висновку, слідчий суддя, разом з положеннями КПК України, враховує практику Європейського суду з прав людини (зокрема, рішення «Чеботарь проти Молдови»), у відповідності до якої слова «обґрунтована підозра» означають наявність фактів чи інформації, які могли би переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що конкретна особа, можливо вчинила злочин.

Натомість, не будучи наділеним повноваженнями щодо оцінки доказів на даній стадії кримінального судочинства, слідчий суддя позбавлений можливості надати перевагу одним доказам перед іншими шляхом їх оцінки та аналізу в сукупності. Питання щодо доведеності вини особи та правильності кваліфікації її дій у відповідності до закону про кримінальну відповідальність підлягають дослідженню при проведенні досудового розслідування та під час розгляду кримінального провадження по суті.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.332 КК України, підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме:

- протоколами допитів свідка ОСОБА_12 від 14.08.2023, 28.08.2023, 20.11.2023 та 22.11.2023;

- протоколом огляду та вручення грошових коштів від 28.08.2023;

- протоколом про результати проведення негласної слідчої (розшукової) дії №4837/55/112/2023 від 04.10.2023;

- протоколом про результати проведення негласної слідчої (розшукової) дії №4836/55/112/2023 від 04.10.2023;

- протоколом про результати проведення негласної слідчої (розшукової) дії №4835/55/112/2023 від 04.10.2023;

- протоколом про результати проведення негласної слідчої (розшукової) дії №4833/55/112/2023 від 04.10.2023;

- протоколом про результати проведення негласної слідчої (розшукової) дії №5549/55/112/2023 від 17.11.2023;

- протоколом про результати проведення негласної слідчої (розшукової) дії №5548/55/112/2023 від 17.11.2023;

- протоколом про результати проведення негласної слідчої (розшукової) дії №5632/55/112/2023 від 21.11.2023.

За таких умов, слідчий суддя, дослідивши клопотання та долучені до нього документи, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи сукупність зібраних доказів, лише щодо пред`явленої підозри, - з точки зору достатності та взаємозв`язку прийшов до обґрунтованого висновку про наявність доказів, передбачених параграфами 3-5 Глави 4 КПК України, які свідчать про обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні злочину, оскільки об`єктивно зв`язують її з ним, тобто підтверджують існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрювана могла вчинити даний злочин.

Питання щодо наявності чи відсутності в діях ОСОБА_5 складу кримінального правопорушення, а також більш вагомі докази причетності до кримінального правопорушення, належність та допустимість цих доказів, можуть бути більш ретельно досліджені в подальшому органами досудового розслідування та/або судом при розгляді кримінального провадження в судовому засіданні.

Щодо наявності ризиків, визначених ст.177 КПК України.

Слідчим суддею встановлено, що існують ризики, які дають достатні підстави вважати, що підозрювана ОСОБА_5 може вчинити дії, передбачені пунктами 1, 2, 3 ч.1 ст.177 КПК України.

Ризик переховування від органу досудового розслідування/суду обумовлюється тим, що у разі визнання винуватою, ОСОБА_5 загрожує покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до дев`яти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років з конфіскацією майна, що спонукатиме останню ухилитися від органів досудового розслідування. Крім цього, в обґрунтування доцільності даного ризику, слід врахувати той факт, що свою протиправну діяльність ОСОБА_5 здійснювала конспіративно, з метою уникнення відповідальності за вчинене.

Крім цього, слідчий суддя враховує соціальні зв`язки ОСОБА_5 та її матеріальний стан, що не перешкоджає їй покинути територію України та переховуватись від органу досудового розслідування та суду.

Окрім цього, тяжкість інкримінованого правопорушення та усвідомлення можливості засудження до тривалого терміну позбавлення волі вже самі по собі можуть бути підставою та мотивом для підозрюваної ОСОБА_5 до втечі.

Так, у справі «Ілійков проти Болгарії» №33977/96 від 26.07.2001 Європейським судом з прав людини зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.

Ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідування («Бекчиєв проти Молдови» §58).

На думку слідчого судді, наявні підстави вважати, що існує ризик того, що підозрювана ОСОБА_5 , з метою уникнення від кримінальної відповідальності, може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей та документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення. Даний ризик обґрунтовується тим, що соціальне становище, яке займає ОСОБА_5 (зв`язки із невстановленими на даний час особами які спільно вносять неправдиві відомості до інформаційної системи «Шлях», адміністратором якої є Укртрансбезпека), надає їй можливість доступу до документів, які мають важливе значення для встановлення істини у кримінальному провадженні, а також можливість підробити документи з метою створення собі штучного алібі непричетності до вчинення інкримінованого йому злочину, а також враховуючи те, що на даний час органом досудового розслідування ще не вилучено усіх документів, які мають важливе значення для встановлення усіх обставин вчинення кримінального правопорушення.

Разом з цим, слід зазначити, що до дня отримання матеріалів цього клопотання та додатків до нього підозрювана ОСОБА_5 не мала доступу до матеріалів досудового розслідування та їй не було відомо про докази, якими володіє сторона обвинувачення, а відтак, в подальшому, з метою ухилення від передбаченої законом відповідальності, підозрювана може знищити, сховати або спотворити речі та документи, речові докази, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення у вчиненні якого вона підозрюється.

Також встановлено, що існує ризик незаконного впливу ОСОБА_5 на свідків та інших підозрюваних у цьому ж кримінальному провадженні шляхом їх переконання, залякування чи схиляння їх до зміни наданих ними показань, узгодження своїх показань з показаннями вказаних осіб. Про неможливість запобігти такому ризику свідчить і той факт, що з урахуванням принципу безпосередності дослідження показань, речей і документів (ст. 23 КПК України) такі ще судом не допитані та надані ними під час досудового розслідування показання не можуть лягти в основу обвинувального вироку відносно неї.

Стороною обвинувачення дотримано вимогу розумної підозри, оскільки наявні на даний час докази у кримінальному провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваної ОСОБА_5 із вчиненням інкримінованого їй кримінального правопорушення, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадженні з метою дотримання імперативних завдань кримінального провадження, визначених ст.2 КПК України.

Враховуючи викладене, слідчий суддя вважає, що наявні ризики, передбачені п.п.1, 2, 3 ч.1 ст.177 КПК України, а саме: що підозрювана може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні .

Обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу, визначені ст. 178 КПК України.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя враховує, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до дев`яти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років з конфіскацією майна.

При вирішенні клопотання слідчим суддею враховуються дані про особу підозрюваної ОСОБА_5 , якій станом на день вирішення клопотання виповнилося 27 років, має зареєстроване та фактичне місце проживання, з вищою економічною освітою, офіційно непрацююча, неодружена, раніше не судима, її стан здоров`я дозволяє застосувати до неї запобіжний захід тримання під вартою

Оцінивши в сукупності всі обставини на підставі наявних матеріалів, враховуючи наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, яке належить до тяжкого злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання виключно у виді позбавлення волі на строк від семи до дев`яти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років з конфіскацією майна, та доведених ризиків визначених пунктами 1, 2, 3 ч.1 ст.177 КПК України, відомості щодо особи підозрюваної ОСОБА_5 , слідчий суддя вважає, що об`єктивно необхідним є застосування виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з метою забезпечення дієвості даного кримінального провадження.

Щодо неможливості застосування більш м`яких запобіжних заходів.

Слідчий суддя вважає, що на даний час застосування більш м`якого запобіжного заходу не здатне забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваної ОСОБА_5 та запобігти наявним ризикам. Наявність тих обставин, що підозрювана ОСОБА_5 молодого віку, має зареєстроване та фактичне місце проживання, з вищою економічною освітою, раніше не судима, не мають такого ступеню довіри, що можуть бути враховані як такі, що мають запобіжний вплив на процесуальну поведінку підозрюваної та не є, в даному випадку, безумовними підставами для застосування їй більш м`якого запобіжного заходу.

З урахуванням вищевикладеного, слідчий суддя приходить до висновку, що інші запобіжні заходи з об`єктивних причин не забезпечать законослухняну поведінку підозрюваної, та для запобігання ризикам, передбаченим ст.177 КПК України, підозрюваній слід обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, що є достатнім та необхідним для забезпечення виконання нею процесуальних обов`язків.

Щодо можливості визначення розміру застави.

За приписами ч.3 ст.183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Згідно ч.5 ст.182 КПК України, щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, розмір застави визначається у межах від 20 до 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За приписами ч.4 ст.182 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

За усталеною практикою Європейського суду з прав людини, як приклад рішення від 22.05.2018 у справі «Гафа проти Мальти», ЄСПЛ зазначає, що оскільки питання, яке розглядається, тобто питання тримання особи під вартою, є основним правом на свободу, гарантованим статтею 5 Конвенції, органи влади повинні докладати максимум зусиль як для встановлення належного розміру застави, так під час вирішення питання про необхідність продовження тримання під вартою. Крім того, розмір застави, має бути належним чином обґрунтовано у рішенні про визначення застави і повинна враховувати майновий стан обвинуваченого. Нездатність національних судів оцінити здатність заявника сплатити необхідну суму може викликати виявлення Судом порушення.

На переконання слідчого судді, розмір застави, про який прокурор просить у клопотанні, є занадто непомірним для підозрюваної, та підлягає зменшенню з огляду на те, що органом досудового розслідування визначений розмір застави в розмірі 214 720 грн. жодними доказами, що стосуються наявності таких коштів в підозрюваної ОСОБА_5 чи її родичів не обґрунтований.

Слідчим суддею беруться до уваги дані, які характеризують особу підозрюваної ОСОБА_5 , а саме те, що така офіційно не працює, підробляє блогером, має дохід близько 600 доларів в місяць, та вважає, що необхідно визначити розмір застави 30 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

На погляд слідчого судді, застава у вказаному розмірі буде визначатися саме тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, у випадку ухилення від слідства та суду та/або порушення встановлених обов`язків, буде достатнім стимулюючим засобом, щоб присікти у підозрюваної бажання сховатися, перешкоди слідству, знищити чи приховати речові докази, впливати на свідків чи не виконувати процесуальні обов`язки.

Крім цього, застосовуючи до підозрюваної альтернативний запобіжний захід у вигляді застави, який може бути ним або заставодавцем внесений у будь-який момент, слідчий суддя вважає за необхідне, відповідно до ч.5 ст.194 КПК України, покласти на неї відповідні обов`язки.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст.131, 176-178, 182, 183, 184, 193, 194, 196, 197, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя,-

п о с т а н о в и в:

клопотання старшого слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління ГУ Національної поліції у Львівській області ОСОБА_6 задовольнити частково.

Застосувати відносно підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід тримання під вартою на строк 60 днів, - тобто до 22.01.2024, із утриманням її у Державній установі «Львівська установа виконання покарань №19».

Визначити підозрюваній ОСОБА_5 заставу у розмірі 30 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 80520 гривень (вісімдесят тисяч п`ятсот двадцять гривень), яка буде достатньою для забезпечення виконання підозрюваною обов`язків, передбачених КПК України.

Роз`яснити підозрюваній ОСОБА_5 її право внести або забезпечити внесення іншою фізичною чи юридичною особою (заставодавцем) застави у будь-який момент з часу винесення ухвали на депозитний рахунок суду №UA0000757, банк ДКСУ м. Київ, код банку отримувача (МФО) 820172, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26306742, одержувач ТУ ДСА України у Львівській області.

З моменту звільнення з-під варти, у зв`язку з внесенням застави підозрювана вважається такою, до якої застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Роз`яснити підозрюваній ОСОБА_5 , що в разі внесення застави у встановленому в даній ухвалі розмірі, оригінал документа з відміткою банку, що підтверджує внесення застави на розрахунковий рахунок повинен бути наданий уповноваженій посадовій особі ДУ «Львівський слідчий ізолятор» або уповноваженій особі установи, де остання буде утримуватись під вартою.

Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, підозрювана ОСОБА_5 підлягає негайному звільненню з-під варти.

Про внесення застави та звільнення підозрюваної з-під варти негайно повідомити слідчого, прокурора та суд.

Покласти на підозрювану ОСОБА_5 , у разі внесення застави, наступні обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України, строком на 2 місяці, але в межах строку досудового розслідування, до 24.01.2024:

1) прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою;

2) не відлучатися із Львівської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

4) утримуватися від спілкування з свідками та підозрюваними сторони обвинувачення в даному кримінальному провадженні;

5) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Львівської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Західного регіону ОСОБА_10 .

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали складено 28.11.2023.

Слідчий суддя ОСОБА_1