ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кп/753/2023/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"14" грудня 2023 р.

Дарницький районний суд міста Києва у складі:

головуючий суддя ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

розглядаючи у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Києві клопотання захисника ОСОБА_3 про скасування арешту з майна у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР № 0001561 від 13.09.2023 р. за обвинуваченням:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Енергодар Запорізької області, українця, громадянина України, не працюючого, не одруженого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України,

сторони кримінального провадження та інші учасники кримінального провадження:

прокурор ОСОБА_5 ,

захисник ОСОБА_3 ,

представник потерпілого ОСОБА_6 ,

обвинувачений ОСОБА_4 ,

встановив:

У Дарницькому районному суді м. Києва на розгляді знаходиться кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_4 за ч. 4 ст. 190 КК України.

В судовому засіданні захисник ОСОБА_3 заявив клопотання про скасування арешту із забороною відчуження та розпорядження грошовими коштами, належними ОСОБА_4 і розміщеними на його рахунках НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , НОМЕР_3 , НОМЕР_1 , що відкриті у банку АТ "ПУМБ" (МФО банку 334851); на рахунку НОМЕР_4 , що відкритий у банку АТ "РВС БАНК" (МФО банку 339072), на рахунку НОМЕР_5 , що відкритий у банку АТ "УНIВЕРСАЛ БАНК», накладеного Ухвалою Печерського районного суду міста Києва від 08.09.2023 року. Клопотання обґрунтоване тим, що загальна сума арештованих коштів на рахунках ОСОБА_4 складає 40360, 31 гривень, з яких 35000,00 гривень не є особистими коштами ОСОБА_4 . Вказаний арешт унеможливлює виконання завдання задля якого прокурор звертався з клопотанням про арешт майна (грошових коштів). Крім того вказав, що стороною обвинувачення не встановлено розмір збитків на підставі висновків судової експертизи з визначення розміру матеріальних збитків, і потерпілим розмір збитків також не визначений, не надано жодного документу, що підтверджує розмір такої шкоди. А тому арешт всіх грошових коштів, розмір яких потенційно не може забезпечити відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення, якщо б цивільний позов був би задоволений, порушує баланс розумності та співрозмірності обмеження права власності із завданнями кримінального провадження.

Обвинувачений ОСОБА_4 підтримав клопотання захисника.

Прокурор заперечував проти скасування арештів з рахунків, оскільки вказаний арешт було накладено для забезпечення цивільного позову.

Представник потерпілого підтримала думку прокурора.

Суд заслухавши думку сторін кримінального провадження та інших учасників, дослідивши матеріали клопотання та матеріали кримінального провадження приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим кодексом порядку.

Частиною 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів, спеціальної конфіскації, конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України, передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Так, захисник вказує, що арешт на рахунки накладено необґрунтовано, оскільки не встановлено розмір майнової шкоди, що порушує розумність і співмірність обмеження права власності із завданням кримінального провадження.

Відповідно до ухвали Печерського районного суду м. Києва від 08.09.2023 року арешт на майно ОСОБА_4 було накладено з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов).

Як вбачається з матеріалів кримінального провадження Дарницькою спеціалізованою прокуратурою у сфері оборони центрального регіону до ОСОБА_4 подано позовну заяву про відшкодування майнової шкоди внаслідок кримінального правопорушення.

Таким чином, враховуючи те, що будь-яких негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, які можуть суттєво позначитися на інтересах інших осіб, не виявлено, захисником не доведено, що у подальшому застосуванні заходу забезпечення кримінального провадження у виді арешту майна відпала потреба, як того вимагає кримінально-процесуальне законодавство, також не надано нових даних, які б свідчили про необґрунтованість накладеного арешту, підстав для задоволення клопотання про скасування арешту майна немає.

На підставі наведеного та керуючись ст. 170-174, 350 КПК суд,

постановив:

У задоволенні клопотання захисника ОСОБА_3 про скасування арешту з майна у кримінальному провадженні по обвинуваченню ОСОБА_4 за ч. 4 ст. 190 КК України - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1