УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11.01.2024 Володимир-Волинський міський суд Волинської області під головуванням судді ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , обвинуваченої ОСОБА_5 , провівши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Володимирі в режимі відео конференції, за засобом відеофіксації підготовче судове засідання у кримінальному провадженні відносно ОСОБА_5 , яка обвинувачується у скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.185, ч.2 ст.190 КК України,

У С Т А Н О В И В:

28.12.2023 з Володимирської окружної прокуратури Волинської області надійшов обвинувальний акт з додатками відносно ОСОБА_5 , яка обвинувачуються у скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.185, ч.2 ст.190 КК України.

Ухвалою суду від 29.12.2023 по вказаному кримінальному провадженню призначено підготовче судове засідання.

У судовому засіданні прокурор вважав можливим призначити справу до розгляду, а також звернувся з клопотанням про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченої. Мотивував своє клопотання наявністю ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, зокрема обґрунтованим обвинуваченням, тяжкістю покарання за інкриміновані правопорушення, переховування від суду, знищенням доказів, впливом на потерпілих та свідків, продовженням своєї протиправної поведінки, а також вчинення інших кримінальних правопорушень. Всі ці ризики на теперішній момент наявні, в зв`язку з чим незастосування вказаного заходу не забезпечить належної поведінки обвинуваченої.

Представник потерпілого ТзОВ «РУШ» в судове засідання не з,явився надав заяву про розгляді кримінального провадження за його відсутності, а також подав цивільний позов про стягнення на користь товариства матеріальної шкоди, у зв,язку з чим просив визнати ТзОВ «РУШ» цивільним позивачем у справі.

Інші потерпілі у кримінальному провадження в судове засідання не з,вились з невідомих суду причин, про час на місце розгляду справи були повідомлені належним чином.

Захисник ОСОБА_4 та обвинувачена ОСОБА_5 не заперечували проти продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою та задоволення клопотання прокурора.

Заслухавши думку учасників по справі, суд приходить до наступного.

Згідно із ч.3 ст.315 КПК України Під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу. Враховуючи практику ЄСПЛ, відповідно до якої водночас із визначеннями даних випадків тримання особи під вартою та процесуальних гарантій обрання і продовження застосування таких запобіжних заходів одночасно визнається неправильним «автоматичне» продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а тому продовження дії таких запобіжних заходів під час підготовчого судового засідання здійснюється за клопотанням учасників судового провадження з урахуванням вимог глави 18 КПК України.

За висновком КСУ продовження дії заходів забезпечення кримінального провадження, а саме запобіжних заходів у виді домашнього арешту та тримання під вартою, обраних під час досудового розслідування, без перевірки судом обґрунтованості підстав для їх застосування, суперечить вимогам обов`язкового періодичного судового контролю за застосуванням запобіжних заходів, пов`язаних з обмеженням права особи на свободу та особисту недоторканість.

При цьому, питання доцільності подальшого тримання обвинуваченого під вартою, чи зміни або скасування запобіжного заходу за клопотаннями учасників судового провадження може бути розглянуто судом тільки у підготовчому судовому засіданні, в порядку ч.3 ст.315 КПК України.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст.177 КПК України метою запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганню спробам обвинуваченого переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків в цьому кримінальному провадженні.

ОСОБА_5 13.09.2023 притягувалась до кримінальної відповідальності за вчинення умисних корисливих злочинів, має не зняту і не погашену судимість, не працює, без постійного джерела прибутку, не має міцних соціальних зв,язків, через два місяці після визнання її винуватою у вчиненні тяжких злочинів, знову обвинувачується у вчиненні тяжкого умисного злочину, що свідчить про стійку направленість на вчинення протиправної діяльності.

Окрім даних, що характеризують обвинувачену, суд враховує, ті обставини, що по справі ще не розпочато судове слідство, не залучені докази, не допитані потерпілі та свідки обвинувачення, що не виключає спробу здійснити вплив на них з боку обвинуваченої.

Обираючи обвинуваченій запобіжний захід тримання під вартою, суд враховує обґрунтованість обвинувачення, процесуальні вимоги закону ч.5 ст.176 КПК України та ряд наявних ризиків незаконно впливати на потерпілих та свідків кримінального провадження, знищити, сховати або спотворити речі, які на момент прийняття судом рішення не залучені до матеріалів кримінального провадження і мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення або перешкоджати судовому розгляду кримінального провадження іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення, переховуватись від слідства, оскільки тяжкість покарання, що загрожує останній у разі визнання її винуватою у кримінальних правопорушеннях, у вчиненні яких вона обвинувачуються, може негативно вплинути на хід подальшого судового розгляду.

Небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання.

Доказів які б спростовували вищевказані ризики та надавали можливість обрати обвинуваченим більш м`які запобіжні заходи суду не надано.

Отже, виходячи з наведеного суд дійшов висновку, що інші запобіжні заходи не забезпечать належної процесуальної поведінки обвинуваченої під час розгляду справи, а тому вважає за доцільне продовжити ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

На стадії підготовчого розгляду в кримінальному провадженні представник потерпілого ТзОВ «РУШ» заявив цивільний позов про стягнення на користь товариства матеріальної шкоди в розмірі 1867,59грн, у зв,язку з чим просив визнати ТзОВ «РУШ» цивільним позивачем у справі.

Відповідно до п.10 ст.56 КПК України потерпілий має право протягом кримінального провадження на відшкодування завданої кримінальним правопорушенням шкоди в порядку, передбаченому законом.

Відповідно до ч.1 ст.128 КПК України, особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, має право під час кримінального провадження до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов до підозрюваного, обвинуваченого або до фізичної чи юридичної особи, яка за законом несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння.

Відповідно до ст.61 КПК України, цивільним позивачем у кримінальному провадженні є фізична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано майнової та моральної шкоди та, яка в порядку, встановленому цим Кодексом, пред`явила цивільний позов.

Відповідно до ч.1,2 ст.62 КПК України, цивільним відповідачем у кримінальному провадженні може бути фізична або юридична особа, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану злочинними діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння та до якої пред`явлено цивільний позов у порядку, встановленому цим Кодексом. Права та обов`язки цивільного відповідача виникають з моменту подання позовної заяви органу досудового розслідування або суду.

Враховуючи, що для всебічного та повного розгляду даного кримінального провадження та об`єктивного вирішення спору за цивільним позовом, необхідно визнати у кримінальному провадженні в якості цивільного позивача потерпілого ТзОВ «РУШ», а також в якості цивільного відповідача обвинувачену ОСОБА_5 .

Керуючись статтями 176, 177, 178, 183, 314-316, 331 КПК України,

У Х В А Л И В:

Клопотання прокурора ОСОБА_3 про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно обвинуваченої ОСОБА_5 - задовольнити.

Продовжити обвинуваченій ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою в Державній установі «Луцький слідчий ізолятор» строком на 60 днів до 10 березня 2024 включно.

Визнати потерпілого ТзОВ «РУШ» цивільним позивачем у даному кримінальному провадженні, а також в якості цивільного відповідача обвинувачену ОСОБА_5 .

Підготовчий розгляд справи відкласти до 12-00 год 19.01.2024.

В судове засідання викликати учасників кримінального провадження.

Копію ухвали вручити прокурору, надіслати начальнику Державної установи «Луцький слідчий ізолятор» та обвинуваченій.

На ухвалу, в частині продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, може бути подана апеляція до Волинського апеляційного суду через Володимир-Волинський міський суд Волинської області протягом семи днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали суду оголошено о 15-00 годині 11 січня 2024.

Суддя: ОСОБА_1