Справа № 761/3228/24
Провадження № 1-кс/761/2748/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 січня 2024 року місто Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1

за участю секретаря ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

захисника ОСОБА_4 ,

підозрюваної ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Києві клопотання старшого слідчого Слідчого управління Головного управління Національної поліції в м. Києві майор поліції ОСОБА_6 , погодженого прокурором Київської міської прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Шаргород Вінницької області, громадянина України, з середньою освітою, працюючого, ФОП, одруженого, маючого на утриманні малолітню дитину, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, у кримінальному провадженні № 0000429 , відомості щодо якого внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 27.03.2024, -

В С Т А Н О В И В :

25 січня 2024 року до Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання старшого слідчого Слідчого управління Головного управління Національної поліції в м. Києві майор поліції ОСОБА_6 , погодженого прокурором Київської міської прокуратури ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, у кримінальному провадженні № 0000429 , відомості щодо якого внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 27.03.2024.

У клопотанні зазначено, що слідчим управлінням Головного управління Національної поліції у м.Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні№ 0000429, відомості щодо якого внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 27.03.2024.

Досудовим розслідуванням встановлено, що з метою фіктивного переоформлення квартири АДРЕСА_3 , від продавця (власника) - ОСОБА_7 до псевдо покупця - ОСОБА_5 , у невстановлений досудовим розслідуванні час, але не пізніше 19 год. 05 хв. 16.07.2021, ОСОБА_8 прибув до будівлі за адресою: АДРЕСА_6, де знаходиться офіс приватного нотаріуса КМНО ОСОБА_9 та зустрівся там з ОСОБА_7 та ОСОБА_5 . Під час вказаної зустрічі біля офісу нотаріуса, діючи умисно, у складі організованої групи ОСОБА_8 , з метою шахрайського заволодіння грошовими коштами в особливо великих розмірах, що належать особам, які внаслідок обману з використанням завідомо підроблених документів погодяться придбати запропоновану їм квартиру АДРЕСА_3 , передав ОСОБА_7 підроблений офіційний документ договір дарування 1/2 частини квартири, серія та номер: 907, виданий: 13.05.2009 на спеціальному нотаріальному бланку ВМЕ № 448834 від нотаріуса КМНО ОСОБА_10 та договір дарування частини квартири, серія та номер: 2821, виданий: 25.04.2005 на спеціальному нотаріальному бланку ВСВ № 656687 від нотаріуса КМНО ОСОБА_11 . Одразу після цього, ОСОБА_7 та ОСОБА_5 направились в середину офісного приміщення приватного нотаріуса ОСОБА_9 за адресою АДРЕСА_4 . Перебуваючи у вказаному приміщенні, діючи умисно з метою оформлення права власності на квартиру та її переоформлення відразу на ОСОБА_5 , ОСОБА_7 усвідомлювала, що вона не являється власницею квартири АДРЕСА_3 , у присутності псевдо-покупця квартири ОСОБА_5 та за безпосередньої активної участі ОСОБА_8 , як співвиконавця даного злочину, який порадами розповів деталі вчинення реєстраційної та нотаріальної дії, ввела в оману приватного нотаріуса КМНО ОСОБА_9 , представившись їй власницею даної квартири, використавши для підтвердження надані їй перед цим ОСОБА_8 завідомо підроблені офіційні документи договір дарування частини квартири, серія та номер: 907, виданий: 13.05.2009 на спеціальному нотаріальному бланку ВМЕ № 448834 від нотаріуса КМНО ОСОБА_10 та договір дарування частини квартири, серія та номер: 2821, виданий: 25.04.2005 на спеціальному нотаріальному бланку ВСВ № 656687 від нотаріуса КМНО ОСОБА_11 , шляхом їх пред`явлення. При цьому ОСОБА_7 , діючи умисно у складі організованої групи з ОСОБА_12 , ОСОБА_8 та ОСОБА_5 , з метою оформлення на своє ім`я права власності на квартиру та подальшого шахрайського заволодіння грошовими коштами покупців, усвідомлюючи, свої злочинні дії, не являючись власником квартири АДРЕСА_3 , в період часу приблизно з 13 год. 19 хв. до 19 год. 07 хв. 16.07.2021, перебуваючи в приміщення офісу нотаріуса ОСОБА_9 , що за адресою: АДРЕСА_4 , характером своєї поведінки та висловлювань в адресу псевдо покупця ОСОБА_5 та приватного нотаріуса КМНО ОСОБА_9 , створила в останньої хибне враження, щодо себе, як власника квартири. У такий спосіб ОСОБА_5 , діючи умисно у складі організованої групи ОСОБА_12 - організатора злочину, ОСОБА_8 - співорганізатора злочину та ОСОБА_7 - виконавця злочину, згідно відведеної йому ролі співорганізатора та виконавця в реалізації умислу щодо шахрайського заволодіння грошовими коштами в особливо великих розмірах шляхом обману, 22.06.2023 близько о 13 год. 34 хв. перебуваючи в приміщення офісу приватного нотаріуса ОСОБА_13 , що за адресою: АДРЕСА_5 , під час здійснення договору купівлі-продажу квартири, відповідно якого ОСОБА_5 був продавцем, а ОСОБА_14 була покупцем, заволодів грошовими коштами ОСОБА_14 в сумі 1 180 000 (один мільйон сто вісімдесят тисяч) гривень 00 копійок.

24.01.2024 року слідчими СУ ГУНП у м. Києві повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України ОСОБА_5 .

Як вказує слідчий, підозра ОСОБА_5 обґрунтована та підтверджується матеріалами кримінального провадження, а саме: письмовою заявою про вчинення кримінального правопорушення від 23.03.2023 ОСОБА_15 , допитом потерпілого ОСОБА_15 , протоколом огляду аудіо-запису, на якому є телефонна розмова між потерпілим ОСОБА_15 та особою, яка користується абонентським номером НОМЕР_1 (дана особа встановлена нею є ОСОБА_5 ); проведеним тимчасовим доступом до речей та документів, на підставі ухвали суду від 01.08.2023, у приватного нотаріуса КМНО ОСОБА_9 , допитом свідка приватного нотаріуса КМНО ОСОБА_9 від 08.08.2023 та 16.08.2023, проведеним тимчасовим доступом до речей та документів на підставі ухвали суду від 07.06.2023 у Київському державному нотаріальному архіві, проведеним тимчасовим доступом до речей та документів на підставі ухвали суду від 07.06.2023 у Київському державному нотаріальному архіві, проведеним тимчасовим доступом до речей та документів на підставі ухвали суду від 14.04.2023 у операторів мобільного зв`язку ПрАТ «Київстар», ПрАТ «Водафон» та ТОВ «лайфселл» по абонентським номерам мобільних телефонів, які причетні до вчинення кримінального правопорушення та про які повідомив потерпілий ОСОБА_15 , отриманим аналізом номерної технічної інформації від 14.06.2023, допитом свідка ОСОБА_14 , яка придбала 22.06.2023 квартиру АДРЕСА_3 у ОСОБА_5 , допитом свідка ОСОБА_16 , допитом свідка ОСОБА_17 , проведеним пред`явленням осіб для впізнання за фотознімками з наступними свідками, а саме ОСОБА_14 , ОСОБА_17 та ОСОБА_16 , проведеною 25.12.2023 оціночно-будівельною експертизою по квартирі АДРЕСА_3 , іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.

Зі змісту клопотання вбачається, що застосування відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обґрунтовується наявністю ризиків визначених ст.177 КПК України, а саме ризику переховуватися від суду та органу досудового розслідування, знищити, сховати або спотворити речі, які мають значення для досудового розслідування, впливати на свідків, потерпілих та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Як вказує слідчий, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_5 , покладених на нього процесуальних обов`язків, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України.

Слідчий зазначає, що можливо зробити висновок, що менш суворі запобіжні заходи, не зможуть забезпечити уникнення ризиків, передбачених ст. 177 КПК України та виконання покладених на підозрюваного обов`язків, тому орган досудового розслідування звертається до суду з клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Прокурор ОСОБА_3 у судовому засіданні клопотання слідчого про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підтримав, просив задовольнити з підстав, зазначених у ньому.

Захисник ОСОБА_4 у судовому засіданні заперечувала проти задоволення клопотання слідчого про застосування відносно підозрюваного запобіжного аход у вигляді тримання під вартою. Між тим, зазначила, що підозра, повідомлена ОСОБА_5 не обґрунтована. Окрім того, вказала, що ризики передбачені ст.177 КПК України не обґрунтовані, оскільки підозрюваний має визначен місце проживання, сім`ю. Разом з тим, просила застосувати відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Підозрюваний ОСОБА_5 у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання слідчого про застосування відносно нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.Між тим, вказав, що він придбав квартиру з боргом за комунальні послуги сумою приблизно 10,000 доларів, які він самостійно погасив. Крім того, зазначив, що йому погрожували. Згодом, зі слів підозрюваного, він вирішив продати нерухомість щоб повернути кошти. Знайшов ріелтора, клієнта, потім після перевірки нотаріус змінив право власності. Також, повідомив, що дізнався, що на квартиру накладено арешт уже після переоформлення/продажу.

Слідчий суддя заслухав учасників судового провадження, дослідив матеріали клопотання, дійшов висновку, що зазначене клопотання не підлягає задоволенню за таких підстав.

Згідно зі ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно зі ст. 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права,відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Згідно ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини,у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання,у тому числі наявність у нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого;8) наявність судимостей у підозрюваного,обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

В судовому засіданні встановлено, що слідчим управлінням Головного управління Національної поліції у м.Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні№ 0000429, відомості щодо якого внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 27.03.2024.

24.01.2024 року слідчими СУ ГУНП у м. Києві повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України ОСОБА_5 .

Щодо обґрунтованої підозри слідчий суддя зазначає, що оскільки чинне законодавство не розкриває це поняття, враховуючи ст.ст.8, 9 КПК України, слід керуватися позиціями Європейського суду з прав людини. З точки зору практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри - це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. При чому факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а й пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи.

Слідчий суддя вважає, що наведені у клопотанні обставини в сукупності з доданими матеріалами та факт вручення підозри ОСОБА_5 дають підстави визнати набуття ним статусу підозрюваного та вважати обґрунтованою його підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

Разом із цим належить зазначити, що при вирішенні питання щодо обґрунтованості підозри з метою застосування запобіжного заходу, оцінка наданих доказів здійснюється не з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності, доведення чи не доведення винуватості особи, що здійснюється судом при ухваленні вироку, а лише для визначення певної вірогідності причетності особи до вчинення кримінального правопорушення, а також того чи є підозра обґрунтованою настільки, щоби виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення, оскільки на стадії досудового розслідування слідчий суддя не вирішує питання, які повинен вирішувати вже суд під час розгляду кримінального провадження за сутністю.

Причетність ОСОБА_5 , до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення достатньою мірою для даної стадії кримінального провадження доводиться доказами, які долучені слідчим до матеріалів клопотання.

При цьому, слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження.

Отже, з урахуванням змісту долучених до клопотання матеріалів кримінального провадження у їх сукупності, слідчий суддя встановив, що зазначені у клопотанні обставини підозри ОСОБА_5 , підтверджуються на даному етапі розслідування достатньою сукупністю доказів.

Відповідно до ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування або суду; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, впливати на свідків, потерпілих, сховати, знищити речі, потрібні для кримінального провадження, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Згідно з ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 цього Кодексу.

Європейський суд з прав людини у рішенні по справі «Белчев проти Болгарії» наголосив, що обґрунтування будь-якого періоду позбавлення свободи повинно бути переконливо доведено державними органами.

Кримінальний процесуальний закон покладає аналогічний обов`язок на сторону обвинувачення, зазначаючи, що остання має довести суду, крім обґрунтованості обвинувачення та наявності ризиків неналежної процесуальної поведінки особи, ще й неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Вирішуючи питання щодо обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує мету застосування запобіжного заходу, тяжкість кримінального правопорушення, що інкримінується ОСОБА_5 , ступінь участі у вчиненому, а також обставини, у відповідності до вимог ст.178 КПК України, що характеризують підозрюваного, який має місце постійного проживання, реєстрації, його вік, сімейний стан, працевлаштування.

При цьому, прокурором в судовому засіданні не доведено існування ризиків, передбачених ст.177 КПК України, такого ступеню, які виправдовують застосування до підозрюваного. найсуворішого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Згідно вимог ч.4 ст.194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені п. п. 1 та 2 ч. 1 цієї статті, але не доведе обставини, передбачені п. 3 ч. 1 цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені ч.5 цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного слідчим та прокурором у обґрунтуванні клопотання.

Так, на думку слідчого судді, органом досудового розслідування доведено ризик переховування підозрюваного ОСОБА_5 , оскільки останній обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.190 КК України, що відповідно до ст.12 КК України відноситься до особливо тяжких злочинів, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 12 років з конфіскацією майна, а тому усвідомлюючи тяжкість вчиненого злочину та можливого покарання у разі визнання підозрюваного ОСОБА_5 винним у вчиненні вищевказаного кримінального правопорушення, останній може переховуватись від органу досудового розслідування суду з метою його уникнення.

Між тим, слідчий суддя вважає відсутнім ризик знищити, сховати, спотворит и речі, що мають значення для кримінального провадження, оскільки речові докази, що наведені у клопотанні слідчого про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відомі органу досудового розслідування. Окрім того, вказані документи та речі можуть слугувати для підозрюваного ОСОБА_5 доказами його непричетності до вчинення кримінального правопорушення. З огляду на вищевказане, слідчий суддя вважає відсутнім вказаним ризик.

Не доведено прокурором наявність такого ризику, як можливість підозрюваного ОСОБА_5 вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки, на думку слідчого судді, такі ризики є сумнівними та розцінюються, як домисел на даній стадії кримінального провадження, оскільки будь-яких доказів на підтвердження вказаного слідчому судді не надано, а тому такі твердження є лише припущеннями з боку сторони обвинувачення.

Так, враховуючи встановлені в судовому засіданні ризики та дані про особу підозрюваного, слідчий суддя дійшов висновку, що в даному провадженні існують підстави для застосування запобіжного заходу до підозрюваного ОСОБА_5 у вигляді домашнього арешту, що на думку слідчого судді, зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України, та який, з урахуванням усіх обставин справи, буде достатнім запобіжним заходом для забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та запобігання виникненню ризиків, передбачених ст.177 КПК України.

З урахуванням викладеного та оцінюючи ступінь порушення загальносуспільних прав та інтересів, з метою забезпечення належного проведення досудового розслідування, явки підозрюваного для проведення слідчих та процесуальних дій у провадженні тощо, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність відмови в задоволення клопотання про застосовування відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою та вважає за необхідне застосувати відносно останнього запобіжний захід у виді домашнього арешту, в межах строку досудового розслідування, а саме до 24.03.2024 року.

Крім того, відповідно до ч.5 ст.194 КПК слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрюваного певні обов`язки.

Враховуючи наведене та керуючись ст. ст. 176-179, 181, 183, 184, 193, 194 196, 205, 309, 395КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання старшого слідчого Слідчого управління Головного управління Національної поліції в м. Києві майор поліції ОСОБА_6 ,.- залишити без задоволення.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді домашнього арешту.

Заборонити для підозрюваного ОСОБА_5 , залишати місце свого проживання, за адресою: АДРЕСА_2 , в період доби з 22 години 00 хвилин по 07 години 00 хвилин наступного дня, за виключенням випадків необхідності прибуття до укриття чи бомбосховища обумовленого сиреною та/або повідомленням «Повітряна тривога».

Крім того, на підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду за першою вимогою;

- не відлучатись з території міста Києва, без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду;

- утриматися від спілкування зі свідками іншими підозрюваними у кримінальному провадженні;

- повідомляти слідчого, прокурора, слідчого суддю чи суд про зміну місця свого проживання.

Виконання ухвали покласти на орган Національної поліції за місцем проживання підозрюваного

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого та прокурора у кримінальному провадженні

Строк дії ухвали про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді домашнього арешту та покладення обов`язків, передбачених ч.5 ст. 194 КПК України, визначити до 24 березня 2024 року включно.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваним, його захисником, протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Слідчий суддя ОСОБА_18