Справа № 185/9703/22
Провадження № 1-кс/185/158/24
31 січня 2024 року м.Павлоград
ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про скасування арешту майна, в якому просить скасувати арешт накладений ухвалою слідчого судді Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 22 листопада 2022 року на його автомобіль марки «Ford Transit», білого кольору, державний знак НОМЕР_1 , поміщений до майданчику тимчасового утримування транспортних засобів Павлоградського РВП за адресою: Дніпропетровська область, м. Павлоград, вул. Дніпровська, 10, посилаючись на те, що по даному кримінальному провадженню вже проведено судову автотехнічну експертизу, за результатами якої складено висновок експерта, відповідно до якого номерний знак змінам не піддавався, тому підстави для арешту автомобіля відсутні.
В судове засідання заявник, не з`явився, надав заяву про розгляд клопотання за його відсутності, клопотання підтримав, просив задовольнити.
Дізнавач в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд клопотання без його участі, не заперечував проти скасування арешту.
Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, приходить до висновку, що клопотання про скасування арешту майна підлягає задоволенню з огляду на наступне.
З матеріалів клопотання вбачається, що ухвалою слідчого судді Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 22.11.2022 накладено арешт, шляхом заборони на відчуження, розпорядження та користування на вилучений в ході огляду місця події 16 листопада 2022 року автомобіль марки «Ford Transit», білого кольору, державний знак НОМЕР_1 , поміщений до майданчику тимчасового утримування транспортних засобів Павлоградського РВП за адресою: Дніпропетровська область, м. Павлоград, вул. Дніпровська, 10 та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 на ім`я ОСОБА_3 , яке поміщено до спец пакету KVI2137258.
Відповідно до ч.2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього спеціальної конфіскації (у разі арешту майна з підстав, передбачених пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (у разі арешту майна з підстав, передбачених пунктами 2, 3 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою; 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Згідно з абз. 2 ч. 1 ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю або частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Зокрема, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу (частина 3статті 170 КПК).
Зі змісту вказаної ухвали слідчого судді вбачається, що відповідно до вимог ч.2 ст. 170 КПК України арешт зазначеного в клопотанні майна, має на меті забезпечити збереження речових доказів, оскільки арештоване майно підпадає під ознаки ст. 98 КПК України.
Відповідно до практики Європейського суду, для того, щоб втручання в право власності вважалося допустимим, воно повинно служити не лише законній меті в інтересах суспільства, а повинна бути розумна співмірність між використовуваними інструментами і тією метою, на котру спрямований будь-який захід, що позбавляє особу власності. Розумна рівновага має зберігатися між загальними інтересами суспільства та вимогами дотримання основних прав особи (рішення у справі "АГОСІ" проти Сполученого Королівства" (AGOSI v. the United Kingdom від 24 жовтня 1986 року, серія А, № 108, п. 52). Іншими словами, заходи щодо обмеження права власності мають бути пропорційними щодо мети їх застосування.
Приймаючи до уваги вищевикладене, слідчий суддя вважає за можливе скасувати арешт накладений ухвалою слідчого судді Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 22.11.2022.
На підставі викладеного та керуючись ст. 174, 376, 532 КПК України, слідчий суддя
П О С Т А Н О В И В:
Скасувати арешт, накладений шляхом заборони на відчуження, розпорядження та користування, на підставі ухвали слідчого судді Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області від 22.11.2023, на вилучений в ході огляду місця події 16 листопада 2022 року автомобіль марки «Ford Transit», білого кольору, державний знак НОМЕР_1 , поміщений до майданчику тимчасового утримування транспортних засобів Павлоградського РВП за адресою: Дніпропетровська область, м. Павлоград, вул. Дніпровська, 10.
Копію ухвали направити дізнавачу СД Павлоградського РВП ГУНП в Дніпропетровській області.
Ухвала оскарженню не підлягає і заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1