У Х В А Л А

про призначення судового розгляду

22 грудня 2023 року м. Бориспіль

Бориспільський міськрайонний суд Київської області у складі головуючого судді ОСОБА_1

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 , його захисників ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , представника потерпілого ОСОБА_7 , свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9

провівши підготовче судове засідання у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,

в с т а н о в и в :

1. У підготовчому засіданні захисник ОСОБА_6 просив суд повернути обвинувальний акт прокурору, тому що обвинувальний акт складений з порушенням вимог, встановлених ст. 291 КПК України. В обґрунтування свого клопотання захисник послався на те, що обвинувальний акт сформулюваний некоректно, в ньому не правильно здійснена правова кваліфікація дій обвинуваченої особи, виходячи із обставин вчинення кримінального правопорушення (об`єктивної сторони) та мотиву діяння, як суб`єктивної сторони складу злочину. Обвинувачений ОСОБА_4 та захисник ОСОБА_5 зазначене клопотання підтримали. Водночас, прокурор та представник потерпілого заперечили щодо повернення обвинувального акта, пославшись на його необґрунтованість та безпідставність.

Розглянувши питання повернення обвинувального акта прокурору, суд дійшов такого висновку. Відповідно до ч. 3 ст. 314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право повернути обвинувальний акт якщо він не відповідає вимогам КПК України. Згідно ст. 110 КПК України обвинувальний акт є процесуальним рішенням, яким прокурор висуває обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення і яким завершується досудове розслідування. Обвинувальний акт повинен відповідати вимогам, передбаченим у статті 291 цього Кодексу. З огляду на те, що обвинувальний акт у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України відповідає вимогам, передбаченим у статті 291 КПК, правові підстави для його повернення прокурору відсутні.

2. Під час підготовчого судового засідання не встановлено підстав для прийняття рішень, передбачених пунктами 1-4 частини третьої статті 314 КПК України, у зв`язку із чим, суд дійшов висновку про необхідність призначення судового розгляду на підставі обвинувального акта. В порядку статті 315 КПК України судом проведено підготовку до судового розгляду.

3. Клопотання про здійснення кримінального провадження колегіально судом у складі трьох суддів від обвинуваченого не надійшло.

4. У підготовчому судовому засіданні прокурор заявив клопотання про застосування до обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою. Прокурор вказав, що під час досудового розслідування до нього застосовувався запобіжний захід у виді тримання під вартою. В обґрунтування необхідності застосування цього ж запобіжного заходу під час судового провадження прокурор у клопотанні зазначив про наявність ризиків, які дають підстави вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема ризик переховування від суду. Неможливість запобігання зазначеним вище ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів обґрунтовує тяжкістю інкримінованого злочину, що обумовлює можливість тримання під вартою. Зазначає, що враховуючи встановлені обставини кримінального правопорушення, застосування більш м`яких запобіжних заходів не забезпечить виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків та не гарантує можливості запобігти ризикам, зазначеним у ст. 177 КПК України.

Представник потерпілого підтримав клопотання прокурора та просив суд його задовольнити.

В свою чергу, обвинувачений та його захисники заперечили проти застосування найсуворішого запобіжного заходу у зв`язку із тим, що не погоджуються із підозрою та кваліфікацією дій обвинуваченого.

Розглянувши клопотання прокурора про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у виді тримання під вартою, суд дійшов таких висновків.

Під час досудового розслідування на підставі ухвали слідчого судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 25.10.2023 року ОСОБА_4 продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 24 год. 23.12.2023 року.

Суд звертає увагу на те, що запобіжні заходи (домашній арешт та тримання під вартою), які обмежують гарантоване частиною першою статті 29 Конституції України право людини на свободу та особисту недоторканність, можуть бути застосовані судом на новій процесуальній стадії - стадії судового провадження, зокрема під час підготовчого судового засідання, лише за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставі та в порядку, встановлених законом. Така позиція узгоджується з практикою Європейського суду з прав людини, який у рішенні від 15 грудня 2016 року у справі «Ігнатов проти України» вказав, що судовий контроль на новій процесуальній стадії при продовженні дії запобіжних заходів, пов`язаних з обмеженням права особи на свободу та особисту недоторканність, має відбуватися з обґрунтуванням підстав такого продовження (пункт 36). При цьому, висновки слідчого судді щодо будь-яких обставин, які стосувалися суті підозри, обвинувачення та були взяті до уваги при обґрунтуванні запобіжного заходу, обраного під час досудового розслідування, для суду на стадії судового провадження не є преюдиційними.

Відповідно до ч 3. ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як 4) до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років. Санкціяч. 1 ст. 115 КК України передбачає позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років, а тому виходячи із кваліфікації кримінального правопорушення застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою є законодавчо передбаченим. Разом з тим, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам кримінального провадження (ч. 1 ст. 183 КПК України).

Вимоги статті 194 КПК України зобов`язують суд під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу встановити чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні. За таких умов суду належить дослідити кожен із зазначених вище критеріїв окремо.

Щодо обґрунтованості підозри.

Суд звертає увагу на те, що оцінка обґрунтованості пред`явленого особі обвинувачення судом здійснюватиметься після закінчення судового розгляду під час ухвалення вироку. Станом на 22.12.2023 року стадія досудового розслідування завершена та зібрано усі докази, які прокурор вважав достатніми для складення обвинувального акту. Із змісту обвинувального акту, який надійшов до суду, вбачається, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України. В обвинувальному акті зокрема викладене формулювання обвинувачення та фактичні обставини правопорушення.

Щодо ризиків кримінального провадження.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Суд оцінюючи вірогідність такої поведінки обвинуваченого, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.

ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України. Санкція ч. 1 ст. 115 КК України передбачає позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років. Вчинене кримінальне правопорушення створило в суспільстві негативне враження, при цьому такими його діями були порушені визначені та гарантовані Конституцією України права і свободи людини і громадянина в Україні, а саме право на життя, що має найбільшу цінність для людини. Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_4 раніше не судимий, однак обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, а тому усвідомлюючи тяжкість та реальність покарання, у разі застосування запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, він може переховуватися від суду з метою уникнення покарання. Отже, суд вважає, що існує ризик, передбачений статтею 177 КПК України, а тому на даному етапі кримінального провадження застосування запобіжного заходу є об`єктивно необхідним з метою дієвості відповідного кримінального провадження.

Щодо застосування менш суворого запобіжного заходу.

Досліджені під час судового засідання ризики свідчать, що менш суворий запобіжний захід, не пов`язаний з тимчасовою ізоляцією, може негативно відобразитися на здійсненні судового провадження, у тому числі щодо належного виконання обвинуваченим своїх процесуальних обов`язків. На думку суду, застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту із забороною залишати житло не забезпечить його належної поведінки і не зменшить наявний ризик переховування від суду. Про обрання відносно нього особистої поруки не надходило жодної заяви від осіб, які заслуговують на довіру. Застосування до ОСОБА_4 особистого зобов`язання не забезпечить його належної поведінки і не зменшить наявність ризиків, не зможе перешкодити їх реалізації. Отже, суд погоджується із доводами прокурора про недостатність застосування на початку судового провадження до ОСОБА_4 більш м`якого запобіжного заходу, а тому до обвинуваченого слід застосувати запобіжний захід у виді тримання під вартою до 17 лютого 2024 року включно.

Відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановлені ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

5. Під час підготовчого судового засідання представником потерпілого заявлено цивільний позов ОСОБА_10 до ОСОБА_4 про відшкодування шкоди в кримінальному провадженні. З огляду на те, що за формою та змістом цивільний позов відповідає вимогам встановленим до позовів, які пред`являються у порядку цивільного судочинства, суд вважає за необхідне на підставі ст. 128 КПК України прийняти до розгляду вищевказаний цивільний позов.

6. Захисником ОСОБА_6 до суду було подано скаргу на повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри у вчиненні злочину від 19.12.23 р.

Керуючись ст. 176-178, 182, 183, 194-197, 314, 315 КПК України, суд

п о с т а н о в и в :

У задоволенні клопотання захисника ОСОБА_6 про повернення обвинувального акту прокурору - відмовити.

Призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Судовий розгляд буде проведено у відкритому судовому засіданні одноособово суддею Бориспільського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 у приміщенні суду за адресою м. Бориспіль, вул. Героїв Небесної Сотні, 8.

Викликати в судове засідання учасників судового провадження.

Застосувати до обвинуваченого ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у виді тримання під вартою до 17 лютого 2024 року включно.

Утримувати обвинуваченого ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 під вартою у Державній установі «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України.

Прийняти до розгляду скаргу захисника ОСОБА_6 на повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри у вчиненні злочину від 19.12.23 р.

Цивільний позов ОСОБА_10 до ОСОБА_4 про відшкодування шкоди прийняти для розгляду у кримінальному провадженні.

Копію ухвали про призначення судового розгляду видати учасникам судового провадження.

Ухвала в частині застосування запобіжного заходу може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали оголошено 26.12.2023 об 08.30 год.

Суддя ОСОБА_1