Справа №613/67/24 Провадження № 1-кс/613/39/24
УХВАЛА
19 січня 2024 року м.Богодухів
На обґрунтування клопотання прокурор зазначає, що 14.01.2024 о 19:52 зі служби «102» до чергової частини Богодухівського РВП ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення про те, що на виїзді з м. Богодухів в бік м. Охтирка Сумської області за участю 2 автомобілів Шевроле, д.н.з. НОМЕР_1 , та авто ВАЗ-2108, д.н.з. НОМЕР_4 сталася дорожньо-транспортна пригода з потерпілими.
В ході виїзду на місце події було встановлено, що на а/д Харків-Охтирка 56 км. + 600 м., на виїзді з м. Богодухів сталася ДТП за участю авто Шевроле Авео, д.н.з. НОМЕР_1 (їхало в напрямку м. Охтирка) та авто ВАЗ-2108, д.н.з. НОМЕР_6 ха (їхало в напрямку м. Богодухів). Водій авто ВАЗ-2108 виїхав на смугу зустрічного руху та допустив лобове зіткнення з авто Шевроле Авео.
В результаті дорожньо-транспортної пригоди усіх потерпілих осіб доставлено до 4-ї лікарні м.Харків, а саме водія Шевроле Авео д.н.з. НОМЕР_1 , ОСОБА_3 , 1982 року народження, попереднім діагнозом струс головного мозку, ЗЧМТ, закритий перелом 4-го ребра з лівого боку під питанням, закритий перелом нижньої третини лівого передпліччя, пасажирів автомобілю Шевроле Авео д.н.з. НОМЕР_1 , ОСОБА_5 , 1981 року народження, з попереднім діагнозом садна м`яких тканин обличчя, закритий перелом 4-6 ребер справах, закритий перелом грудного відділу хребта, закритий перелом нижньої третини нижнього передпліччя, тупа травма живота , закритий перелом нижньої третини правої гомілки, ОСОБА_6 , 2011 року народження, з попереднім діагнозом ЗЧМТ, СГМ закритий перелом грудного відділу хребта під питанням, закритий перелом нижньої третини лівого плеча, закритий перелом тазу під питанням.
Також до 4-ї лікарні м. Харків доставлено водій автомобілю ВАЗ 2108, д.н.з. НОМЕР_4 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з попереднім діагнозом ЗЧМТ, СГМ забійна рана тім`яної ділянка голови, забій грудної клітини зліва, закрита травма живота, алкогольне сп`яніння під питанням, та пасажирів автомобілю ВАЗ 2108 д.н.з. НОМЕР_4 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з попереднім діагнозом ЗЧМТ СГМ. забій грудної клітини зліва, вивих лівого тазостегнового суглоба, відкритий перелом нижньої третини правої гомілки, пасажира ОСОБА_7 , 1977 року народження, з попереднім діагнозом ЗЧМТ, СГМ, ОСОБА_8 , 1972 року народження, з попереднім діагнозом ЗЧМТ, СГМ, гематома лівого ока, різана рана лівої надбрівної дуги, закритий перелом 5-6; справа, тупа травма живота, відкритий перелом середньої третини правого стегна, алкоголь під питанням.
Відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 власником автомобіля марки «Chevrolet» моделі «Aveo» державний реєстраційний номер НОМЕР_1 , є ОСОБА_3 , який мешкає за адресою: АДРЕСА_1 .
Слідчий суддя, вивчивши клопотання з додатками, приходить до висновку про необхідність повернути клопотання прокурору, виходячи з наступного.
За правилами п.18 ч.1 ст.3 КПК України, слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.
Відповідно до п.7 ч.2 ст.131 КПК України, арешт майна є заходом забезпечення кримінального провадження.
Відповідно до вимог ч.1 ст.132 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.
Відповідно до вимог ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Згідно положень ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Також слід зазначити, що ст.171 КПК України передбачено вимоги щодо змісту клопотання про накладення арешту на майно. Відповідно до вимогч.2 ст. 171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Відповідно до ч.1 ст.172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання
Згідно вимог ч.6 ст.173 КПК України,ухвалу про арешт тимчасово вилученого майна слідчий суддя, суд постановляє не пізніше сімдесяти двох годин із дня находження до суду клопотання, інакше таке майно повертається особі, у якої його було вилучено.
Згідно порядку здійснення виклику в кримінальному провадженні, визначеного в ч.1 ст.135 КПК України, особа викликається до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду шляхом вручення повістки про виклик, надіслання її поштою, електронною поштою чи факсимільним зв`язком, здійснення виклику по телефону або телеграмою.
При цьому, такий судовий виклик власника майна є обов`язковим, оскільки за змістом ч.2 ст.172 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт майна може розглядатися без повідомлення власника майна виключно у випадку, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна, яке не було тимчасово вилучене.
Доказів неможливості з`ясування вищевказаної інформації до клопотання прокурором не додані, що з урахуванням стислого строку розгляду клопотання, передбаченого ч.1 ст.172 КПК України, фактично унеможливлює виконання слідчим суддею вимог Закону, повідомлення власників майна про судовий розгляд та розгляду клопотання у встановлений КПК України строк.
Тим самим, вищевказаних вимог закону прокурором дотримано не було.
Відповідно ч.3 ст.172 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору та встановлює строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.
З урахуванням викладеного, дане клопотання про арешт майна, не може бути розглянуто по суті та підлягає поверненню прокурору для усунення вказаних недоліків.
На підставі викладеного і керуючись ст. ст.7,171,172,309,372 КПК України,-
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя