Провадження по справі №1-кс/522/105/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(повний текст)

10 січня 2024 року м. Одеса

Слідчий суддя Приморського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого в особливо важливих справах слідчого відділу УСБУ в Одеській області ОСОБА_3 про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) ІНФОРМАЦІЯ_1 ,, уродженця м. Кишинева Республіки Молдови, громадянина Республіки Молдови, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

підозрюваного в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових за № 0001148 від 22.09.2023, у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 305, ч. 3 ст. 307 КК України,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_6 ,

захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_7 ,

підозрюваного ОСОБА_8 ,

перекладача ОСОБА_9 ,

ВСТАНОВИВ:

Слідчим відділом Управління Служби безпеки України в Одеській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідування за № 0001148 від 22.09.2023 за підозрою громадянина Молдови ОСОБА_5 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 305, ч. 3 ст. 307 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ), ІНФОРМАЦІЯ_2 у невстановленому досудовим розслідуванням місці, у невстановлений час, придбав порошкоподібну кришталеву речовину білого кольору, яка є психотропною речовиною та 21 вересня 2023 року, приблизно о 22 годині 30 хвилин, діючи умисно, маючи умисел на незаконне переміщення через митний кордон України психотропних речовин, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій та бажаючи настання шкідливих наслідків у вигляді порушення встановленого порядку переміщення наркотичних засобів через митний кордон України, слідуючи з України до Молдови у якості пасажира легкового автомобілю «LEXUS ES 300H» з реєстраційним номером НОМЕР_1 , незаконно намагався перемістити через митний кордон України з приховуванням від митного контролю у міжнародному пункті пропуску «Старокозаче-Тудора» порошкоподібну кришталеву речовину білого кольору, яка є психотропною речовиною, помістивши її під особистий одяг загорнувши у прозорий поліетиленовий пакет вагою брутто 178,73 г. приховавши їх від митного контролю. Вказаний психотропну речовину ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ), не задекларував у встановленому порядку при здійсненні митного контролю.

Того ж дня, о 22 годині 35 хвилин, в ході митного контролю громадянина Республіки Молдова ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ), під час проведення його митного огляду співробітниками Державної митної служби, які не надали можливості довести вказаний злочин до кінця, під особистим одягом у ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ), було виявлено порошкоподібну кришталеву речовину білого кольору, яка є психотропною речовиною, а саме у прозорому поліетиленовому пакеті вагою брутто 178,73 г., заховані у зазначений вище спосіб, який він незаконно намагався перемістити через митний кордон України з приховуванням від митного контролю.

В рамках вказаного кримінального провадження 22.09.2023 повідомлено про підозру ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Кишинів Республіки Молдова, який фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_2 ).

Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ), у скоєнні кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами, а саме:

- протоколом огляду місця події від 25.09.2023, згідно з яким виявлено та вилучено особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено PVP, вміст якої становить 132,270 г.

- протоколом затримання підозрюваного ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) від 25.09.2023;

- висновком експерта від 16.10.2023 № СЕ-19/116-23/17263-НЗПРАП;

- іншими матеріалами досудового розслідування у сукупності.

22.09.2023 слідчим суддею Білгород Дністровського міськрайонного суду Одеської області відносно ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою із можливістю внесення застави 67 100 (шістдесят сім тисяч сто) гривень строком до 20.11.2023.

15.11.2023 слідчим суддею Приморського районного суду м. Одеси відносно ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без можливості внесення застави строком до 11.01.2024.

На даний час досудове розслідування в кримінальному провадженні перебуває на стадії отримання належних доказів, що сприятимуть повному, всебічному та неупередженому досудовому розслідуванню у вказаному кримінальному провадженні, а саме:

- отримати висновок комп`ютерно-технічної експертизи та експертизи програмних продуктів, яка виконується експертами ЗЕС УНДІСТЕ СБУ в УСБУ в Одеській області;

- виконати вимоги ст.ст. 290, 291 КПК України.

У зв`язку з чим, слідчий звернувся до суду із клопотанням про продовження відносно підозрюваного ОСОБА_10 строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Позиція учасників судового розгляду.

Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання слідчого в повному обсязі та просив його задовольнити, посилаючись на те, що ризики, передбачені п.п.1,3 ч.1 ст.177 КПК України, які були враховані при застосуванні запобіжного заходу, ще мають місце.

Підозрюваний ОСОБА_4 та його захисник в судовому засіданні заперечували проти задоволення клопотання слідчого щодо продовження строку дії запобіжного заходу, просили змінити запобіжний захід та визначити розмір застави, яку застосував ще Білгород-Дністровський районний суд Одеської області.

Дослідивши матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання слідчого, допитавши підозрюваного, заслухавши учасників судового розгляду, приходжу до висновку, що клопотання слідчого підлягає задоволенню з наступних підстав.

Мотиви суду.

Кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) (частина 5 статті 9 КПК України).

Відповідно до усталеної практики ЄСПЛ (наприклад, пункт 32 рішення у справі «Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom» від 30.08.1990 (заяви № 12244/86, 12245/86; 12383/86) термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (пункт 175 рішення ЄСПЛ від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» (заява № 42310/04).

Висновки органу досудового розслідування щодо причетності підозрюваного до вчинення кримінальних правопорушень, які йому інкримінуються, не є явно необґрунтованими чи очевидно недопустимими, тому слідчий суддя дійшов висновку про доведеність стороною обвинувачення обґрунтованості підозри тією мірою, щоб виправдати застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

Слідчий суддя на вказаному етапі досудового розслідування не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів, визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу.

22.09.2023 повідомлено про підозру ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ), ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Кишинів Республіки Молдова, який фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_2 ).

22.09.2023 слідчим суддею Білгород Дністровського міськрайонного суду Одеської області відносно ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою із можливістю внесення застави 67 100 (шістдесят сім тисяч сто) гривень строком до 20.11.2023.

15.11.2023 слідчим суддею Приморського районного суду м. Одеси відносно ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без можливості внесення застави строком до 11.01.2024.

Інкримінована підозра ОСОБА_4 підтверджується зібраними у ході досудового розслідування та долученими до матеріалів клопотання належними та допустимими доказами, зокрема: протоколом огляду місця події від 25.09.2023, згідно з яким виявлено та вилучено особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено PVP, вміст якої становить 132,270 г. протоколом затримання підозрюваного ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) від 25.09.2023; висновком експерта від 16.10.2023 № СЕ-19/116-23/17263-НЗПРАП;

Щодо існування ризиків, передбачених ч.1 ст. 177 КПК України.

Суд вважає, що наразі продовжують існувати ризики, визначені ст. 177 КПК, і що необхідно обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного.

Запобіжні заходи застосовуються з метою досягнення дієвості кримінального провадження. Їх дія носить превентивний (попереджувальний) характер реалізації особами дій, направлених на перешкоджання здійсненню правосуддя у справі.

Ризики, які дають достатні підстави суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення обвинуваченими зазначених дій. При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Крім того, суд враховує, що вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення як обставина, яка впливає на вибір судом виду запобіжного заходу (пункт 1 частини 1 статті 178 КПК), має опосередкований вплив й на оцінку рівня ймовірності вчинення підозрюваним тих чи інших дій, які кваліфікуються як ризики за статтею 177 КПК. Чим меншою є вагомість зібраних доказів на підтвердження підозри та чим нижчим є рівень її обґрунтованості, тим меншою є вірогідність незаконного втручання особи підозрюваного у хід досудового розслідування чи переховування від правосуддя, і навпаки.

Зазначений стандарт доказування (переконання) суд використовує для перевірки наявності ризиків, передбачених частиною 1 статті 177 КПК, у цьому кримінальному провадженні.

Метою продовження строку дії запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також уникнення ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а саме: підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків та інших учасників кримінального провадженні, інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Щодо ризику переховування від суду.

ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні злочинів, один з яких відноситься до категорії особливо тяжкого злочину, передбаченого ч.3 ст. 307 КК України. Санкція вказаної статті передбачає покарання у виді позбавлення волі строком до дванадцяти років з конфіскацією майна. Отже, очікування можливого суворого вироку може мати значення при констатації наявності вказаного ризику. При чому ризик втечі повинен оцінюватися у світлі таких факторів, як характер людини, її моральні принципи, місце проживання, робота, засоби до існування, сімейні зв`язки, а також будь-які інші зв`язки з країною, в якій особу притягнуто до кримінальної відповідальності (рішення у справі «Becciev v. Moldova», п. 58). Тому слідчий суддя, вирішуючи питання щодо застосування запобіжного заходу, враховує тяжкість злочину, який інкримінується підозрюваній у сукупності з іншими обставинами, якими в цьому випадку є законодавчі приписи щодо неможливості застосування «пільгових» інститутів кримінального права у відповідній категорії справ, та наявність документів для виїзду закордон.

Отже, оцінюючи можливість підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування чи суду, слідчий суддя вважає такі дії вірогідними в будь-який момент кримінального провадження. Співставлення можливих негативних для обвинуваченого наслідків переховування у вигляді його можливого ув`язнення у невизначеному майбутньому з засудженням до покарання у виді позбавлення волі у найближчій перспективі доводять, що цей ризик є достатньо високим. Тому з метою нівелювання такого ризику переховування, застосування до підозрюваного запобіжного заходу в уигляді тримання під вартою, вбачається обґрунтованим.

Тому, слідчий суддя погоджується з прокурором, що зазначена обставина сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування чи суду. Це твердження узгоджується із позицією Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії», в якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування обвинуваченого від суду.

Разом з цим, як встановлено з матеріалів клопотання, що ОСОБА_4 є громадянином Молдови, не працевлаштований, на території Республіки Молдова розшукується компетентними органами Інтерполу.

Наведені обставини в сукупності дають підстави дійти висновку про наявність ризику ймовірного переховування від органу досудового розслідування чи суду.

Щодо ризику незаконного впливу на свідків у цьому ж кримінальному провадженні.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, а саме: спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК України).

За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при збиранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

При цьому, слідчий суддя бере до уваги, що:

-інкримінований підозрюваному злочин ймовірно вчинений у співучасті, що дозволяє йому координувати свої дії та показання;

- на цій стадії досудового розслідування не допитані всі особи, яким можуть бути відомі обставини розслідуваного злочину;

- в ході розгляду даного клопотання підозрюваному та адвокатам стали відомі матеріали кримінального провадження, зокрема, протоколи допиту свідків, з яких вони дізнались зміст його показань та особисті дані, що уможливлює вплив на останніх.

Вказані обставини формують у слідчого судді переконання щодо наявності ризику впливу підозрюваним на учасників цього кримінального провадження.

Щодо застосування менш суворого запобіжного заходу.

Встановлені під час судового засідання обставини у свої сукупності та взаємозв`язку формують у суду переконання, що запобігти доведеним під час розгляду клопотання слідчого ризикам неможливо без застосування запобіжного заходу. Однак, суд в цьому випадку не може погодитися з прокурором, що наявність цих ризиків є безумовною підставою для ізоляції підозрюваного і взяття його під варту.

Частиною 1 ст. 176 КПК України встановлена відповідна ієрархія запобіжних заходів від найбільш м?якого (особисте зобов?язання) до найбільш суворого (тримання під вартою). Суд відмовляє у застосуванні чи продовженні строку дії запобіжного заходу, якщо прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про продовження строку дії запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам (ч. 3 ст. 176 КПК України).

Проте, в цьому кримінальному провадженні на даному етапі досудового розслідування, слідчий суддя не вбачає за можливе запобігти ризикам кримінального провадження із застосуванням запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання, особистої поруки, домашнього арешту, в тому числі цілодобового, який хоча і пов`язаний з ізоляцією підозрюваного від суспільства, однак зважаючи на встановлені на цьому етапі досудового розслідування ризики, може виявитися неефективним з таких же підстав.

Окрім цього, слідчий суддя враховує, що в рамках вказанного кримінального провадження ще не проведені усі необхідні слідчі дії, не встановлені усі причетні до вчинення злочину особи, а тому вірогідність наявності зазначених ризиків дуже висока.

З огляду на викладене, приймаючи до уваги тяжкість кримінального правопорушення та роль підозрюваного ОСОБА_4 у його вчиненні, встановлені у ході досудового розслідування ризики, які слідчий суддя визнав обґрунтованими, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним злочинів, передбачених ч.2 ст. 15, ч.1 ст. 305, ч.3 ст. 307 КК України, а також враховуючи недостатність застосування інших більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні слідчого, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з можливістю внесення застави є обґрунтованим.

Тож, наведені вище обставини виключають об`єктивну можливість щодо застосування до підозрюваного іншого більш м`якого запобіжного заходу.

В цьому кримінальному провадженні на даному етапі слідчичй суддя не вбачає за можливе запобігти ризикам кримінального провадження із застосуванням більш м`якого запобіжного заходу.

За результатами досліджень Українського медичного та моніторингового центру з алкоголю та наркотиків Міністерства охорони здоров`я України (який є загально доступним документом) за останні десять років кількість смертей серед осіб, які перебували на наркологічному обліку, зросла більше ніж у 3 рази, у тому числі від передозування майже в 4 рази. Загрозливих масштабів набули поширеність розладів психіки та поведінки внаслідок вживання наркотичних речовин (174,7 на 100 тис. населення), а також психічні захворювання (11,5 на 100 тис. населення). Україна входить до переліку країн із загрозливим рівнем немедичного споживання наркотиків.

Тому на підставі викладеного, слідчий суддя констатує про наявності конкретного суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості" (п. 79 рішення ЄСПЛ у справі "Харченко проти України" від 10 лютого 2011 року).

Таким чином, слідчий суддя приходить до переконання, що органом досудового розслідування була доведена неможливість застосування на даному етапі досудового розслідування відносно підозрюваного ОСОБА_4 більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, для запобігання встановленим вище ризикам та забезпечення його належної процесуальної поведінки.

А тому, суд доходить висновку, що застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу неможливе, оскільки ще існують зазначені ризики.

Відповідно до приписів ч.1 ст. 197 КПК України, строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів, а тому саме на такий термін слідчий суддя може продовжити строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Разом з тим, для прийняття законного рішення у кримінальному провадженні та забезпеченні проведення повного, всебічного, об`єктивного розслідування кримінального правопорушення необхідно провести значний обсяг слідчих та процесуальних дій, а саме: додатково встановити та допитати свідків зазначеного кримінального правопорушення; призначити та провести судову криміналістичну портретну експертизу; з урахуванням одержаних слідством даних, вирішити питання про можливість повідомлення підозрюваному про нову підозру та зміну раніше повідомленої підозри; виконати вимоги ст. 290 КПК України; виконати вимоги, передбачені ст. 291 КПК України, а саме скласти обвинувальний акт і реєстр матеріалів досудового розслідування.

10.01.2024 року слідчим суддею Приморського районного суду м. Одеса ОСОБА_1 винесена ухвала, якою строк досудового розслідування у даному кримінальному провадженні продовжено до 22.03.2024 року.

В ході здійснення досудового розслідування проведено ряд слідчих (розшукових) та процесуальних дій направлених на встановлення істини у вказаному кримінальному провадженні

На підставі п.5 ч.4 ст. 183 КПК України суд не визначає розмір застави щодо ОСОБА_4 , оскільки останній обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів, передбаченого ч.3 ст. 307 КК України.

Таким чином, на підставі наданих матеріалів, оцінюючи всі встановлені під час розгляду клопотання обставини, приходжу до висновку, що строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 потрібно продовжити на строк до 60 днів в межах строку проведення досудового розслідування.

Керуючись ст.ст. 132, 176, 177, 178, 183, 186, 193-199, 205, 369-372 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого в особливо важливих справах слідчого відділу УСБУ в Одеській області ОСОБА_3 про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, - задовольнити.

Продовжити строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 ( ОСОБА_5 ) ІНФОРМАЦІЯ_1 , в Державній установі «Одеський слідчий ізолятор» до 60 днів в межах строку проведення досудового розслідування, тобто до 08.03.2024 року включно.

Строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обчислюється з моменту винесення ухвали слідчого судді, тобто з 10.01.2024 року.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді, може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Повний текст ухвали слідчого судді складено та проголошено 12.01.2024 року о 11:00 годині в залі суду № 131.

Слідчий суддя ОСОБА_11

10.01.2024