У Х В А Л А

Іменем України

26 вересня 2023 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі:

слідчого судді: ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання: ОСОБА_2

за участю:

прокурора: ОСОБА_3 ,

обвинуваченого: ОСОБА_4 ,

захисника: адвоката ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора у кримінальному провадженні №0000695 від 31.07.2023 ОСОБА_6 про продовження строку тримання під вартою, щодо обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Вінниці, українця, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , неодруженого, раніше судимого, який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Прокурор у кримінальному провадженні №0000695 від 31.07.2023 ОСОБА_6 звернулась до суду з клопотанням про продовження строку тримання під вартою, щодо обвинуваченого ОСОБА_4 .

Клопотання мотивовано тим, що в провадженні СВ Відділу поліції №1 Вінницького районного управління поліції ГУНП у Вінницькій області перебувало кримінальне провадження №0000695 від 31.07.2023, за ознаками злочину передбаченого ч. 2 ст.345 КК України.

В межах даного кримінального провадження 31 липня 2023 року ОСОБА_4 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

31 липня 2023 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України, тобто умисному заподіянні працівникові правоохоронного органу легких тілесних ушкоджень у зв`язку з виконанням цим працівником службових обов`язків.

Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 02.08.2023 у кримінальному провадженні ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів, тобто, до 22:40 27.09.2023.

ОСОБА_4 обґрунтовано обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення , передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України

Беручи до уваги те, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України, у зв`язку з чим є достатні підстави вважати, що ризик, визначений п. 1 ч.1 ст.177 КПК України, а саме - спроба переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду є достатнім для переконання, що жоден з більш м`яких заходів в даному випадку є недоцільним і саме тримання під вартою може запобігти зазначеному ризику.

Крім того, ОСОБА_4 є особою раніше неодноразово судимою, обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України у той час, як перебував на умовно достроковому звільнення за попереднє покарання, чим підтверджується можливість вчинення ним нових кримінальних правопорушень, чим підтверджується ризик передбачений п. 5 ч.1 ст. 177 КПК України.

Крім того, існує ризик незаконного впливу на потерпілого, оскільки, згідно ст. 23 КПК України суд досліджує докази безпосередньо, показання учасників кримінального провадження суд отримує усно. Перебуваючи на волі ОСОБА_4 матиме можливість незаконно впливати на потерпілого та свідків.

Таким чином, підставами для продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 є ризики визначені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Беручи до уваги вищезазначене, в обґрунтування продовження запобіжного заходу щодо ОСОБА_4 виникає необхідність запобіганню перешкоджанню кримінальному провадженню шляхом переховування від органів досудового розслідування та/або суду; незаконного впливу на свідків та потерпілого; перебуваючи на волі може вчинити інше кримінальне правопорушення, тому зазначені ризики є достатніми для переконання, що жоден з більш м`яких заходів в даному випадку є недоцільним і саме тримання під вартою може запобігти зазначеним ризикам, які існують, і саме тримання під вартою може запобігти зазначеним ризикам.

У зв`язку із викладеним, враховуючи особу обвинуваченого, відсутність офіційного місця роботи, його антисоціальне становище, вважаю, що запобігти ризикам передбаченим п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України можливо лише шляхом продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а тому прокурор звернувся до суду з даним клопотанням та просив його задовольнити.

Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні клопотання підтримала, просила продовжити обвинуваченому запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на 60 (шістдесят) днів.

Обвинувачений ОСОБА_4 та його захисник - адвокат ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечували проти задоволення клопотання прокурора, просили змінити обвинуваченому запобіжний захід на домашній арешт.

Відповідно до частини четвертої статті 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Враховуючи наведене, судовий розгляд клопотання здійснювався за фіксації судового процесу технічними засобами.

Суд, дослідивши вказане клопотання та додані матеріали, заслухавши думку прокурора, пояснення обвинуваченого та його захисника, дійшов висновку, що клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу підлягає задоволенню, з огляду на наступне.

З матеріалів справи вбачається, що в провадженні СВ Відділу поліції №1 Вінницького районного управління поліції ГУНП у Вінницькій області перебувало кримінальне провадження №0000695 від 31.07.2023, за ознаками злочину передбаченого ч. 2 ст.345 КК України.

Зокрема, досудовим розслідуванням встановлено, що 30 липня 2023 року о 21 годині 22 хвилин на спеціальну лінії «102» надійшло повідомлення -(домашнє насильство) за адресою: АДРЕСА_1 , на яке виїхав екіпаж Управління патрульної поліції у Вінницькій області «Юнкер - 108» у складі інспектора батальйону Управління патрульної поліції Вінницькій області ОСОБА_7 та поліцейського батальйону Управління патрульної поліції Вінницькій області ОСОБА_8 , які відповідно до ч. 1 ст. 2 Закону України «Про державний захист працівників суду і правоохоронних органів» являються працівниками правоохоронних органів та перебували на добовому чергуванні та відповідно до п. 5 ст. 23 Закону України «Про Національну поліції», наказу Міністерства внутрішніх справ №357 від 27.04.2020 «Про затвердження Інструкції з організації реагування на заяви і повідомлення про кримінальні, адміністративні правопорушення або події та оперативного інформування в органах (підрозділах) Національної поліції України» реагували на заяви і повідомлення, про кримінальні, адміністративні правопорушення або події, що надходили по спеціальній лінії «102».

Так, 30 липня 2023 року о 21 годині 35 хвилин інспектор батальйону Управління патрульної поліції Вінницькій області ОСОБА_7 та поліцейський батальйону Управління патрульної поліції Вінницькій області ОСОБА_8 будучи у форменому одязі, екіпірованими спеціальними засобами, табельною вогнепальною зброєю та закріпленим нагрудним жетоном із зображенням спеціального номеру прибули на місце виклику за адресою: АДРЕСА_1 , де побачили ОСОБА_4 , який поводив себе досить агресивно та на прохання заспокоїтись не реагував.

У ході спілкування, під час з`ясування обставин виклику у ОСОБА_4 виник злочинний умисел, спрямований на заподіяння тілесних ушкоджень ОСОБА_7 , реалізовуючи який, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій та бажаючи їх настання, розуміючи, що ОСОБА_7 являється працівником правоохоронного органу, маючи умисел на заподіяння тілесних ушкоджень працівнику правоохоронного органу, у зв`язку з виконанням працівником правоохоронного органу своїх службових обов`язків, взявши правою рукою з серванту керамічний чайник, наніс ним один удар в ліву потиличну ділянку голови ОСОБА_7 .

Згідно висновку експерта №724 від 15.09.2023, за результатами проведення додаткової судово медичної експертизи у ОСОБА_7 виявлені тілесні ушкодження: забійно різана рана в потиличній ділянці зліва, різана рана на правій щоці з переходом на підборіддя; садна в потиличній ділянці, в проекції носо губної складки з переходом на верхню губу зліва.

Вказані тілесні ушкодження в ОСОБА_7 належать до легких тілесних ушкоджень, що спричинили короткочасний ( понад 6, але не більше 21 дня) розлад здоров`я (п. 2.3.3. «правил судово медичного визначення ступеня тяжкості тілесних ушкоджень», 1995 р.), виникли від травматичної дії гострого предмета з ріжучими чи колюче ріжучими властивостями; давністю утворення відповідає терміну, вказаному в постанові про призначення експертизи 30.07.2023.

31 липня 2023 року ОСОБА_4 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

31 липня 2023 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України тобто умисному заподіянні працівникові правоохоронного органу легких тілесних ушкоджень у зв`язку з виконанням цим працівником службових обов`язків.

Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 02.08.2023 по справі №127/23077/23 застосовано до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком 60 (шістдесят) днів, тобто до 22:40 год. 27 вересня 2023 року.

20.09.2023 ОСОБА_4 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України.

21.09.2023 до Вінницького міського суду Вінницької області надійшов обвинувальний акт, затверджений прокурором Вінницької оружної прокуратури Вінницької області ОСОБА_6 у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України, відомості про які внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000695 від 31.07.2023.

В подальшому, ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 25.09.2023 по справі №127/29300/23 призначено підготовче судове засідання на підставі обвинувального акта в кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 345 Кримінального кодексу України, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 31.07.2023 за № 0000695, на 14.30 год. 01.11.2023 в приміщенні Вінницького міського суду Вінницької області (м. Вінниця, вул. Грушевського, 17, зал судових засідань № 12).

Надаючи оцінку обґрунтованості клопотання прокурора слідчим суддею враховується наступне.

Законом України "Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення, Кримінального кодексу України та Кримінального процесуального кодексу України щодо виконання рішень Європейського суду з прав людини" від 18 жовтня 2022 року №2690-IX, який набув чинності 06.11.2022, внесено ряд змін до Кримінального процесуального кодексу України, щодо порядку розгляду клопотань про застосування та продовження дії запобіжних заходів.

Так, відповідно до частини четвертої статті 176 КПК України (в редакції Закону №2690-IX) запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування та до початку підготовчого судового засідання - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.

Частиною шостою статті 199 КПК України (в редакції Закону №2690-IX) передбачено у разі закінчення строку запобіжного заходу до проведення підготовчого судового засідання прокурор не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення строку дії попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу може подати клопотання про його продовження. Розгляд такого клопотання здійснюється слідчим суддею за правилами цієї статті.

Отже, наведеними положеннями Закону надано право слідчому, за погодженням з прокурором, та прокурору до початку підготовчого судового засідання (до проведення підготовчого судового засідання) звертатися до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу або його продовження, та, відповідно, надано повноваження слідчому судді на розгляд таких клопотань за межами досудового розслідування.

У наведених нормах Закону законодавцем застосовано формулювання "до початку підготовчого судового засідання" (ч. 1 ст. 176 КПК) та "до проведення підготовчого судового засідання" (ч. 6 ст. 199 КПК).

В свою чергу, порядок проведення підготовчого судового засідання закріплено у статті 314 КПК України.

Відповідно до частини першої та другої статті 314 КПК України після отримання обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру або клопотання про звільнення від кримінальної відповідальності суд не пізніше п`яти днів з дня його надходження призначає підготовче судове засідання, в яке викликає учасників судового провадження. Підготовче судове засідання відбувається за участю обвинуваченого (крім випадків, коли здійснювалося спеціальне досудове розслідування), прокурора, захисника, потерпілого, його представника та законного представника, цивільного позивача, його представника та законного представника, цивільного відповідача та його представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, згідно з правилами, передбаченими цим Кодексом для судового розгляду. Після виконання вимог, передбачених статтями 342-345 цього Кодексу, головуючий з`ясовує в учасників судового провадження їх думку щодо можливості призначення судового розгляду.

У підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти такі рішення:затвердити угоду або відмовити в затвердженні угоди та повернути кримінальне провадження прокурору для продовження досудового розслідування в порядку, передбаченому статтями 468-475 цього Кодексу; закрити провадження у випадку встановлення підстав, передбачених пунктами 4-8, 10 частини першої або частиною другою статті 284 цього Кодексу; повернути обвинувальний акт, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру прокурору, якщо вони не відповідають вимогам цього Кодексу; направити обвинувальний акт, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру до відповідного суду для визначення підсудності у випадку встановлення непідсудності кримінального провадження; призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру; доручити представнику персоналу органу пробації скласти досудову доповідь. (ч. 3 ст. 314 КПК)

Таким чином, аналіз положень статей 176, 199 КПК України (в редакції Закону №2690-IX), у взаємозв`язку з положеннями статті 314 КПК України, дає підстави для висновку про те, що слідчий суддя наділений повноваженнями на розгляд клопотань слідчого та/або прокурора про застосування запобіжного заходу або його продовження лише у випадках коли обвинувальний акт надіслано (подано) до суду, однак підготовче судове засідання судом ще не призначено, або ж призначено, проте термін дії запобіжного заходу закінчується до дати проведення такого засідання.

Як зазначено вище та встановлено судом, ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 25.09.2023 по справі №127/29300/23 призначено підготовче судове засідання на підставі обвинувального акта в кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 345 Кримінального кодексу України, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 31.07.2023 за №0000695, на 14.30 год. 01.11.2023 в приміщенні Вінницького міського суду Вінницької області (м. Вінниця, вул. Грушевського, 17, зал судових засідань № 12).

Отже, підготовче засідання у даному кримінальному провадженні Вінницьким міським судом Вінницької області призначено на 01 листопада 2023 року, а строк дії запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 закінчується 27 вересня 2023 року, а відтак розгляд і вирішення клопотання прокурора, на даному етапі, віднесено до повноважень слідчого судді за місцем здійснення досудового розслідування.

Проаналізувавши зміст поданого клопотання та доданих до нього документів слідчий суддя дійшов висновку про обґрунтованість повідомленої ОСОБА_4 підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України.

Згідно зі статтею 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Статтею 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Вирішуючи питання доцільності продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує вимоги пунктів 3 і 4 статті п`ятої Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Відповідно до статті 29 Конституції України кожна людина має право на свободу та особисту недоторканність. Ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше, як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

Згідно практики Європейського суду з прав людини, не допускається автоматичне продовження строків тримання під вартою (справи «Тейс проти Румунії», «Чанєв проти України»).

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси поваги до особистої свободи.

Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя виходить з того, що «обґрунтована підозра» означає наявність фактів чи інформації, які могли б переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що особа, можливо, вчинила злочин (справа «Нечипорук і Йонкало проти України»).

Разом з тим, зі спливом певного часу саме тільки існування обґрунтованої підозри перестає бути підставою для позбавлення свободи і мають бути наведені інші підстави для продовження тримання під вартою, також недостатнім є посилання лише на тяжкість вчиненого злочину та покарання (справи «Елоева проти України», «Свершов проти Україні», «Харченко проти України»).

На підставі викладеного, слідчий суддя при вирішенні питання про наявність підстав для задоволення клопотання враховує у своїй сукупності доведеність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, тяжкість та підвищену суспільну небезпеку інкримінованого злочину, тяжкість можливого покарання, наявність таких ризиків як можливість обвинуваченого переховуватися від органів досудового розслідування, прокуратури та суду, з метою уникнення покарання за вчинений злочин, продовження вчинення злочинів, здійснення незаконного впливу на свідків, а також особу обвинуваченого, який на час розгляду клопотання обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, яке відноситься до категорії нетяжкого злочину, відповідальність за яке передбачена у виді позбавлення волі на строк до п`яти років.

Суд звертає увагу на те, що на час розгляду клопотання вищевказані ризики, що встановлені попередньою ухвалою про застосування запобіжного заходу від 02.08.2023. Відомостей, які б вказували про неможливість перебування ОСОБА_4 в місцях затримання, зокрема, за станом здоров`я під час розгляду клопотання надано не було, а тому слідчий суддя вважає, що заявлені ризики виправдовують тримання особи під вартою, що також доведено прокурором при розгляді даного клопотання.

Крім того, слідчим суддею врахована практика Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

З огляду на викладене слідчий суддя вважає за доцільне клопотання задовольнити та продовжити строк тримання обвинуваченого ОСОБА_4 під вартою на 60 (шістдесят) днів, тобто до 24 листопада 2023 року (включно).

На підставі наведеного, керуючись ст. 176 - 178, 183, 184, 186, 193, 196, 197, 199, 309, 372, 400 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на 60 (шістдесят) днів, тобто до 24 листопада 2023 року (включно).

Ухвала про продовження строку тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 діє до 24 листопада 2023 року.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя