Справа № 991/9740/23
Провадження № 1-кс/991/9834/23
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

ВСТУПНА ЧАСТИНА [І].

Дата і місце постановлення [1-1].

14 листопада 2023 року, місто Київ.

Назва та склад суду, секретар судового засідання [1-2].

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 (надалі - слідчий суддя), секретар судового засідання ОСОБА_3.

Найменування (номер) кримінального провадження [1-3].

Кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань (надалі - ЄРДР) 11 січня 2016 року за № 0000420.

Прізвище, ім`я і по батькові підозрюваного, обвинуваченого, рік, місяць і день його народження, місце народження і місце проживання [1-4].

Інформація у клопотанні відсутня.

Закон України про кримінальну відповідальність, що передбачає кримінальне правопорушення, у вчиненні якого підозрюється, обвинувачується особа [1-5].

За ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 222, ч. 1 ст. 388 КК України.

Сторони кримінального провадження та інші учасники судового провадження [1-6].

Представник АТ «Укрексімбанк» - ОСОБА_2 .

МОТИВУВАЛЬНА ЧАСТИНА [ІІ].

Суть питання, що вирішується ухвалою, і за чиєю ініціативою воно розглядається [2-1].

Вирішується питання про скасування арешту майна, накладеного на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 02 квітня 2019 року у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР 11 січня 2016 року за № 0000420.

Питання про скасування арешту майна вирішується за клопотанням представника АТ «Укрексімбанк» - ОСОБА_2 .

Встановлені слідчим суддею обставини із посиланням на докази, а також мотиви неврахування окремих доказів [2-2].

Слідчий суддя встановив таке.

Своє клопотання представник АТ «Укрексімбанк» обґрунтовує тим, що Національне антикорупційне бюро України проводить досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000420 від 11.01.2016 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених за ч. 4 ст. 190, ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 222, ч. 1 ст. 388 КК України за фактами привласнення службовими особами ПрАТ «Креатив» у період часу з кінця 2014 року по даний час грошових коштів АТ «Укрексімбанк» в особливо великих розмірах шляхом укладання кредитних договорів на підставі поданих до банку документів, що містять неправдиві відомості, та подальшого уникнення виконання існуючих кредитних зобов`язань, а також за фактами розтрати та незаконного відчуження службовими особами ПрАТ «Креатив» заставного майна в забезпечення виконання зобов`язань за кредитними договорами, укладеними з АТ «Укрексімбанк». У цьому кримінальному провадженні АТ «Укрексімбанк» має процесуальний статус потерпілого від 14.01.2019 року.

17.11.2008 року між АТ «Укрексімбанк» та ПрАТ «Креатив» () укладено Генеральну кредитну угоду № 151308N2.

Предметом договору застави № 151214Z30, укладеного 19.08.2014 року між АТ «Укрексімбанк» та ПАТ «Яготинське ХПП», укладеного для забезпечення зобов`язань ПрАТ «Креатив» по Генеральній кредитній угоді № 151308N2 від 17.11.2008 року, є:

- виробниче обладнання, загальною вартістю 6 182 869,00 грн., що розташоване у власних приміщеннях заставодавця - ПАТ «Яготинське ХПП»;

- обладнання, заставною вартістю 454 244,00 грн., що розташоване у власних приміщеннях заставодавця - ПАТ «Яготинське ХПП».

Крім того, відповідно до Іпотечного договору № 151214Z29 від 06.08.2014 року, укладеного між АТ «Укрексімбанк» (Іпотекодержатель) та ПАТ «Яготинське ХПП» (Іпотекодавець), предметом іпотеки, яка є забезпеченням виконання зобов`язань, викладених у Кредитному договорі зобов`язань Боржника - ПрАТ «Креатив», є нерухоме майно, а саме:

-хлібоприймальне підприємство», предметом якого є майновий комплекс, загальною площею 19428,7 кв.м., заставною вартістю 26 303 951 грн;

- хлібоприймальне підприємство, загальною площею 7090,3 кв.м., заставною вартістю 1 871 592 грн.

Кримінальне провадження № 0002103 від 28.08.2018 об`єднано з кримінальним провадженням № 0000420 від 11.01.2016.

Під час досудового розслідування кримінального провадження № 0002103, майно ПАТ «Яготинське ХПП» постановою прокурора від 13.03.2019 визнано речовим доказом, оскільки нерухоме майно, яке на праві приватної власності належить ПАТ «Яготинське ХПП», а саме хлібоприймальне підприємство, що розташоване за адресою: Київська обл., Згурівський р-н, смт. Згурівка, вул. Комсомольська, буд. 15; майновий комплекс, що розташований за адресою: Київська обл., Яготинський р-н, вул. Привокзальна, 21, що були предметом іпотечного договору № 151214Z29 від 06.08.2014 року, містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

На підставі вищевикладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 02.04.2019 року у справі № 757/17070/19 у рамках кримінального провадження №00002103 від 28.08.2018 накладено арешт на майно ПАТ «Яготинське ХПП», з метою збереження речових доказів.

Представник АТ «Укрексімбанк» зазначає, що виходячи з матеріалів наявних в розпорядженні АТ «Укрексімбанк», встановлено, що арештоване майно не відповідає критеріям речового доказу у вказаному кримінальному провадженні, оскільки не є об`єктом посягання у даному випадку .

Крім того, у АТ «Укрексімбанк» є наявна інформація про те, що ПАТ «Яготинське ХПП» працює, слідчим не прийняті міри щодо схоронності та забезпечення його невикористання, у зв`язку з чим Державному Банку й досі наноситься майнова шкода тим, що іпотечне майно використовується без відома та згоди іпотекодержателя, здійснюється експлуатація та амортизація виробничого обладнання, яке було передано в заставу, відповідно до умов договору застави № 151214Z30, укладеного 19.08.2014 між АТ «Укрексімбанк» та ПАТ «Яготинське ХПП» та використовується майновий комплекс, який також являється предметом іпотеки, відповідно до Іпотечного договору № 151214Z29 від 06.08.2014, укладеного між АТ «Укрексімбанк» (Іпотекодержатель) та ПАТ «Яготинське ХПП» (Іпотекодавець).

У зв`язку з викладеним, представник АТ «Укрексімбанк» - ОСОБА_2 просить скасувати накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 02.04.2019 року у справі № 757/17070/19 у рамках кримінального провадження № 00002103 від 28.08.2018 на майно ПАТ «Яготинське ХПП» (07700, Київська область, м. Яготин, вул. Привокзальна,

21, ), а саме:

1) виробниче обладнання, загальною вартістю 6 182 869,00 грн., що розташоване у власних приміщеннях заставодавця - ПАТ «Яготинське ХПП», за адресою: Київська обл., Яготинський район, м. Яготин, вул. Привокзальна, 21;

2) обладнання, заставною вартістю 454 244,00 грн., що розташоване у власних

приміщеннях заставодавця - ПАТ «Яготинське ХПП», за адресою: Київська обл., смт. Згурівка, вул. Комсомольська, буд. 15;

3) майновий комплекс, загальною площею 19428,7 кв.м., заставною вартістю 26 303 951 грн., розташований за адресою: Київська обл., Яготинський район, м. Яготин, вул. Привокзальна, 21 ;

4) хлібоприймальне підприємство, загальною площею 7090,3 кв.м., заставною вартістю 1 871 592 грн., розташований за адресою: Київська обл ., смт. Згурівка, вул. Комсомольська (на даний час перейменовано на вул. Юності), 15.

На підтвердження зазначених у клопотанні обставин представником було долучено до клопотання копії таких документів: запити АТ «Укрексімбанк» про надання інформації від 05.08.2023 та 17.08.2023 року; листи Державної аудиторської служби України від 15.08.2023 та 07.09.2023 року; лист КНДІСЕ від 18.10.2023 року; пам`ятка про процесуальні права та обов`язки потерпілого АТ «Укрексімбанк»; ухвала Печерського районного суду міста Києва від 02.04.2019 року; постанова про визнання речовими доказами від 13.03.2019 року.

Слідчий суддя дослідив клопотання про скасування арешту та додані до нього матеріали.

Мотиви, з яких слідчий суддя виходив при постановленні ухвали, і положення закону, яким він керувався [2-3].

Слідчий суддя дійшов висновку про таке.

Відповідно до вимог п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України: «Терміни, що їх вжито в цьому Кодексі, якщо немає окремих вказівок, мають таке значення: слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, та у випадку, передбаченому статтею 247 цього Кодексу, - голова чи за його визначенням інший суддя відповідного апеляційного суду. Слідчий суддя (слідчі судді) у суді першої інстанції обирається зборами суддів зі складу суддів цього суду».

Відповідно до вимог ч. 6 ст. 9 КПК України: «У випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу».

Відповідно до вимог ч. 1 і 3 ст. 26 КПК України: «Сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом».

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 33-1 КПК України: «Слідчі судді Вищого антикорупційного суду здійснюють судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду відповідно до частини першої цієї статті».

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 98 КПК України: «Речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення».

Відповідно до вимог ч. 1 та п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України: «Заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Заходами забезпечення кримінального провадження є: арешт майна».

Відповідно до вимог ч. 1 та п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України: «Арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів».

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 174 КПК України: «Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано».

Зі змісту вказаної вище норми кримінального процесуального закону видно, що з клопотанням про скасування арешту може звернутися підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна.

Відповідно до вимог п. п. 3-5 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про іпотеку»: «Іпотека - вид забезпечення виконання зобов`язання нерухомим майном (неподільним об`єктом незавершеного будівництва, майбутнім об`єктом нерухомості), що залишається у володінні і користуванні іпотекодавця, згідно з яким іпотекодержатель має право в разі невиконання боржником забезпеченого іпотекою зобов`язання задовольнити свої вимоги за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими кредиторами такого боржника у порядку, встановленому цим Законом; Іпотекодавець - особа, яка передає в іпотеку нерухоме майно для забезпечення виконання свого зобов`язання або зобов`язання іншої особи перед іпотекодержателем. Іпотекодавцем може бути боржник або майновий поручитель; Іпотекодержатель - кредитор за основним зобов`язанням».

Відповідно до вимог абз. 4 п. 4 ч. 1 ст. 4 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень»: «Державній реєстрації прав підлягають обтяження речових прав на нерухоме майно, об`єкт незавершеного будівництва, майбутній об`єкт нерухомості, зокрема іпотека».

Зі змісту зазначених норм права видно, що іпотека є одним з видів обтяжень речових прав на нерухоме майно, що полягає у забезпеченні виконання зобов`язання нерухомим майном, яке залишається у володінні і користуванні іпотекодавця.

Розгляд цього клопотання про скасування арешту майна було призначено на 15 листопада 2023 року о 14:00, проте під час вивчення матеріалів клопотання слідчим суддею встановлено, що АТ «Укрексімбанк» не є власником або володільцем арештованого майна, оскільки воно є іпотекодержателем, а не іпотекодавцем.

З огляду на те, що до слідчого судді Вищого антикорупційного суду з клопотанням про скасування арешту звернулася представник ОСОБА_2 , яка представляє інтереси АТ «Укрексімбанк», слідчий судді приходить до висновку, що зазначене клопотання подане особою, яка не мала права на його подання, оскільки іпотекодержатель не належить до суб`єктів, передбачених ч. 1 ст. 174 КПК України, а також взагалі не є учасником кримінального провадження.

За таких обставин, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання про скасування арешту не може бути ним розглянуто і провадження за ним необхідно закрити.

Слідчий суддя, з огляду на викладене, загальні засади кримінального провадження, а також керуючись положеннями ст. ст. 131, 170-174, 372 КПК України дійшов висновку про те, що провадження за клопотанням представника АТ «Укрексімбанк» ОСОБА_2 про скасування арешту майна підлягає закриттю.

РЕЗОЛЮТИВНА ЧАСТИНА [ІІІ].

Висновки слідчого судді [3-1].

Слідчий суддя постановив.

Закрити провадження за клопотанням представника АТ «Укрексімбанк» ОСОБА_2 про скасування арешту накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 02.04.2019 року на майно ПАТ «Яготинське ХПП», у кримінальному провадженні № 00002103 від 28.08.2018 року.

Строк і порядок набрання ухвалою законної сили та її оскарження [3?2].

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення і оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1