УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 серпня 2023 року м. Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні, у приміщенні Шевченківського районного суду м. Києва, клопотання прокурора Шевченківської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0003011 від 27.07.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

ВСТАНОВИЛА:

До Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання прокурора Шевченківської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0003011 від 27.07.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, в якому прокурор просив накласти арешт на майно, вилучене 02.08.2023 в ході проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , а саме:

- жіночу сумку фірми «MarcJacobsNewYork» бежевого кольору, з вставками зеленого чорного та білого кольору, та з блискавкою золотистого кольору;

- коробку від жіночої сумки;

- годинник марки «Swatch» чорного кольору,

а також на майно, вилучене 02.08.2023 за адресою: АДРЕСА_2 , у приміщенні кабінету №300 Оболонського УП ГУНП у м. Києві, в ході огляду речей гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: взуття типу кросівки марки «Nike», чорного кольору.

В обґрунтування клопотання прокурор зазначає про те, що у провадженні СВ Шевченківського УП ГУНП у м. Києві знаходиться кримінальне провадження внесене до ЄРДР за № 0003011,відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 27липня 2023 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185 КК України.

У своєму клопотанні прокурор вказує, що відповідно до заяви ОСОБА_5 , 26.07.2023 з 07 год. 25 хв. по 14 год. 00 хв. за адресою: АДРЕСА_3 невстановлена особа, шляхом віджиму металопластикового вікна, таємно в умовах воєнного стану проникла до приміщення квартири, звідки здіи?снила викрадення золотих сережок та золотого ланцюжка приблизною вартістю 15000 грн.

02.08.2023 в ході проведення невідкладного обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , було виявлено та вилучено: жіночу сумку фірми «MarcJacobsNewYork» бежевого кольору, з вставками зеленого чорного та білого кольору, та з блискавкою золотистого кольору, коробку від жіночої сумки, годинник марки «Swatch» чорного кольору.

02.08.2023 за адресою: м. Київ, вул. Героїв полку Азову, 2А, у приміщенні кабінету №300 Оболонського УП ГУНП у м. Києві, в ході огляду речей гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , виявлено та вилучено: взуття типу кросівки марки «Nike», чорного кольору.

02.08.2023 слідчим Шевченківського УП ГУ НП в м. Києві винесено постанову про визнання речовим доказом вищезазначені предмети.

Посилаючись на те, що вказане майно є предметами кримінального правопорушення, а також речовими доказами у кримінальному провадженні, прокурор просить накласти на перелічене у клопотанні майно арешт, з метою збереження речових доказів у кримінальному провадженні.

Прокурор ОСОБА_6 , будучи завчасно та належним чином повідомленим про час та дату судового розгляду, в судове засідання не з`явився. На електронну пошту суду направив заяву в якій просив проводити судовий розгляд за його відсутності, вказував, що клопотання підтримує і просить задовольнити. Надав додаткві пояснення щодо необхідності накладення арешту на все, перелічене у клопотанні майно. Також прокурор долучив рапорт про повідомлення власників майна про час та дату судового засідання.

Жодних заяв та клопотань, в тому числі про відкладення розгляду справи, від власників вилученого майна до суду не надходило.

У зв`язку з наведеним, суд приходить до висновку про можливість розгляду клопотання про арешт майна у відсутність прокурора та власника вилученого майна.

Вивчивши клопотання про арешт майна та додані до нього копії матеріалів кримінального провадження, слідчий суддя вважає, що воно підлягає задоволенню виходячи з наступного.Згідно з ст.ст. 131, 132 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно з ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Положеннями ч.2 ст. 170 КПК України визначено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно з ч.3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з ч.10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Приймаючи до уваги вищевикладене та враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, за фактом вчинення якого розслідується кримінальне провадження та в межах якого подано дане клопотання, фактичні обставини кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку, що наявні достатні підстави для арешту зазначеного в клопотанні прокурора майна, вилученого 02.08.2023 в ході проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , а саме:

- жіночу сумку фірми «MarcJacobsNewYork» бежевого кольору, з вставками зеленого чорного та білого кольору, та з блискавкою золотистого кольору;

- коробку від жіночої сумки;

- годинник марки «Swatch» чорного кольору,

а також на майна, вилученого 02.08.2023 за адресою: АДРЕСА_2 , у приміщенні кабінету №300 Оболонського УП ГУНП у м. Києві, в ході огляду речей гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: взуття типу кросівки марки «Nike», чорного кольору.

При цьому, судом звертається увага і на порядок вилучення вказаного у клопотанні майна. Так, обшук 02.08.2023 року проводився на підставі добровільної згоди власниці квартири ОСОБА_7 .

У своєму рішенні від 12 лютого 2019 року у справі № 159/451/16-к Верховний Суд вказував, що Суд визнає, що встановлення наявності й добровільності згоди особи на проведення в її житлі або іншому володінні огляду є важливим для визначення допустимості доказів, отриманих у результаті такого огляду, оскільки за такої згоди немає потреби звертатися до слідчого судді в порядку частини третьої статті 233 КПК. Тому сторона, яка надає такі докази, має переконати суд у наявності такої згоди та її добровільності. Однак Суд не погоджується зі стороною захисту в тому, що наявність та добровільність згоди може доводитися лише письмовим документом відповідного змісту. Закон не визначає спеціальних засобів доказування добровільності згоди на проникнення до житла або іншого володіння особи. Тому наявність чи відсутність згоди, а також її добровільність чи вимушеність мають бути встановлені виходячи з сукупності обставин, за яких відбувалося проникнення до житла чи іншого володіння особи, і ці обставини можуть доводитись або спростовуватися сторонами за допомогою будь-яких засобів доказування.

Разом з тим, в протоколі обшуку не міститься зауважень власниці приміщення щодо вимушеності надання згоди на проведення обшуку.

За таких обставин, підстав вважати, що стороною обвинувачення порушено порядок вилучення майна під час проведення обшуку 02.08.2023 року, слідчому судді не надано, а тому в цій частині слдічий суддя не вбачає наявності правових перепон для задоволення клопотання прокурора.

Так, слідчим суддею з матеріалів клопотання встановлено, що вказане майно є предметом кримінального правопорушення, може бути використано як доказ у кримінальному провадженні, відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, а накладення арешту на вказане майно є необхідним з метою забезпечення збереження речових доказів.

Разом з тим, слідчий суддя не знаходить у висновках прокурора при зверненні з клопотанням про накладення арешту на майно порушень вимог КПК України та чогось очевидно необґрунтованого та безпідставного.

Підстав сумніватися в співмірності такого обмеження права власності завданням кримінального провадження у слідчого судді не виникає.

Керуючись вимогами ст.ст. 117, 131, 132, 170-173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИЛА:

Клопотання прокурора задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене 02.08.2023 в ході проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , а саме:

- жіночу сумку фірми «MarcJacobsNewYork» бежевого кольору, з вставками зеленого чорного та білого кольору, та з блискавкою золотистого кольору;

- коробку від жіночої сумки;

- годинник марки «Swatch» чорного кольору,

а також на майно, вилучене 02.08.2023 за адресою: м. Київ, вул. Героїв полку Азову, 2А, у приміщенні кабінету №300 Оболонського УП ГУНП у м. Києві, в ході огляду речей гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: взуття типу кросівки марки «Nike», чорного кольору.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Відповідно до ст. 174 КПК України арешт може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законних представників, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутніми при розгляді питання про арешт майна. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя ОСОБА_1