Справа № 181/1118/23
Провадження № 1-кс/0186/289/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 серпня 2023 року м.Першотравенськ

Слідчий суддя Першотравенського міського суду Дніпропетровської області ОСОБА_1

секретар ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання начальника Межівського відділу Першотравенської окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 , по кримінальному провадженню, яке внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000084 від 10 квітня 2023 року, про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до обвинуваченої:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Красноармійськ, Донецької області, громадянки України, з середньо-спеціальною освітою, розлученої, непрацюючої, яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 ., раніше не судимої,

обвинуваченої у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.307 КК України,

за участю: прокурора - ОСОБА_3

захисника - адвоката ОСОБА_5 (приймає участь у відеоконференції)

обвинуваченої - ОСОБА_4

В С Т А Н О В И Л А:

До Першотравенського міського суду Дніпропетровської області з Дніпровського апеляційного суду надійшло клопотання начальника Межівського відділу Першотравенської окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно обвинуваченої ОСОБА_4 , внесеним в рамках кримінального провадження №0000084, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.307 КК України.

Згідно клопотання, слідчим відділенням відділення поліції №2 Синельниківського РУП ГУНП в Дніпропетровській області, за процесуального керівництва Межівського відділу Першотравенської окружної прокуратури Дніпропетровської області, здійснювалось досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000084 від 10 квітня 2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 свідомо знаючи, що операції з наркотичними засобами є незаконними, діючи з прямим умислом, з корисливих мотивів, з метою незаконного збуту наркотичного засобу, обіг якого обмежено - «метадон» (фенадон), а також психотропної речовини PVP та отримання, таким способом наживи, у невстановленому місці, у невстановлений час, у невстановлений спосіб, в порушення Закону України «Про наркотичні засоби, психотропні речовини і прекурсори», незаконно придбала з метою збуту, наркотичну речовину, обіг якої обмежено - «метадон» (фенадон), а також психотропну речовину PVP, які вона незаконно зберігала при собі з метою подальшого їх незаконного збуту.

Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на незаконний збут вищевказаної наркотичної речовини ОСОБА_4 , 09.05.2023 року з території домоволодіння у АДРЕСА_2 , незаконно збула ОСОБА_6 шприц ємкістю 2,5 см.3, заповненого на 1 см.3 прозорою безбарвною рідиною, яка є наркотичним засобом, обіг якого обмежено - «метадон» (фенадон). Маса «метадону» (фенадону) становить 0,0512 г., за що відповідно отримала від ОСОБА_6 , грошові кошти у сумі 500 грн.

09 травня 2023 року на підставі ухвали слідчого судді Межівського районного суду Дніпропетровської області від 08 травня 2023 року проведено обшук домоволодіння у АДРЕСА_2 , в якому фактично проживає ОСОБА_4 , в приміщенні житлового будинку, спорудах, які розташовані на території (сараю, гаражу, літньої кухні, горища тощо).

Під час обшуку, знаходячись у приміщенні будівлі житлового будинку було виявлено та вилучено шприц ємкістю 10 см.3 наповнений прозорою рідиною, яка є наркотичним засобом, обіг якого обмежено - «метадон» (фенадон), маса «метадону» (фенадону) становить 0,1980 г., який ОСОБА_4 незаконно зберігала з метою подальшого його незаконного збуту.

Крім того, в ході обшуку в приміщенні житлового будинку було виявлено та вилучено чотири сліп-пакети з кристалічною речовиною, яка є психотропною речовиною PVP, маса якої становить 0,0694 г., 0,0930 г., 0,0899 г., 0,0843 г., яку ОСОБА_4 незаконно зберігала з метою подальшого її незаконного збуту.

Загальна маса наркотичного засобу «метадону» (фенадону) становить 0,2492 г.

Загальна маса психотропної речовини PVP становить 0,3366 г.

Незаконне придбання та зберігання з метою збуту, а також незаконний збут небезпечного наркотичного засобу ОСОБА_4 , кваліфікується за ч.1 ст.307 КК України.

09 травня 2023 року о 18 год. 44 хв. на підставі ст.208 КПК України ОСОБА_4 було затримано (час фактичного затримання 18.44 год. 09.05.2023 року).

ОСОБА_4 , 10 травня 2023 року в порядку ст.ст. 276-278 КПК України повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.307 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_4 , повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом обшуку домоволодіння в якому проживає ОСОБА_4 , протоколом огляду покупця, протоколом оперативної закупки, протоколом допиту свідка ОСОБА_7 , протоколом впізнання особи за фотознімками за участю свідка ОСОБА_7 , протоколом допиту свідка ОСОБА_8 , протоколом впізнання особи за фотознімками за участю свідка ОСОБА_8 , протоколом допиту свідка ОСОБА_6 , речовими доказами, іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.

Ухвалою слідчого судді Межівського районного суду Дніпропетровської області від 11.05.2023 року підозрюваній ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 07 липня 2023 року. Це рішення залишено в силі апеляційним судом.

Постановою керівника Першотравенської окружної прокуратури Дніпропетровської області від 29 червня 2023 року було продовжено строк досудового розслідування до 10 серпня 2023 року включно.

Ухвалою слідчого судді Петропавлівського районного суду Дніпропетровської області від 07.07.2023 підозрюваній ОСОБА_4 продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком в межах строку досудового розслідування, тобто до 10 серпня 2023 року.

26.07.2023 року обвинувальний акт відносно ОСОБА_4 скеровано до Межівського районного суду Дніпропетровської області

Оскільки строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченої ОСОБА_4 закінчується 10 серпня 2023 року, а підготовче судове засідання на теперішній час не призначено, то виникла необхідність у його продовженні.

На даний час ризики, встановлені та підтверджені ухвалами слідчого судді Межівського районного суду, Петропавлівського районного суду та Дніпровського апеляційного суду, передбачені у п.1,5 ч.1 ст.177 КПК України, не зменшились та продовжують існувати.

ОСОБА_4 фізично та психічно здорова, проживає за адресою: АДРЕСА_2 , а зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , тобто є мешканкою іншої області. Крім того, ОСОБА_4 тривалий час ніде не працює, немає постійної роботи, а отже і немає постійного доходу.

Відсутність джерела постійного доходу може сприяти вчиненню ОСОБА_4 нових злочинів, тобто встановлена наявність ризику передбаченого п.5 ч.1 ст.177 КПК України - вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Зібрані фактичні дані в своїй сукупності дають підстави обґрунтовано підозрювати ОСОБА_4 у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.307 КК України, санкцією якого передбачено єдине безальтернативне покарання у вигляді позбавлення волі на строк від чотирьох до восьми років, що дає органу досудового розслідування підстави вважати, що обвинувачена ОСОБА_4 , розуміючи, що їй за вчинення інкримінованого кримінального правопорушення загрожує міра покарання пов`язана з реальним позбавленням волі, може переховуватися від правоохоронних органів з метою уникнення відповідальності, а також остання має закордонний паспорт та її рідна донька проживає за кордоном, що може послугувати виїзду обвинуваченої ОСОБА_4 за кордон, тобто встановлена наявність ризику передбаченого п.1 ч.1 ст.177 КПК України - переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду.

Зазначені обставини свідчать про неможливість запобігання вказаним ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою.

З урахуванням зазначеного та враховуючи, що перебуваючи на свободі обвинувачена ОСОБА_4 , може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, що свідчить про неможливість запобігання цим ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів. Однак альтернативою запобіжного у вигляді тримання під вартою може бути застосований запобіжний захід до обвинуваченої ОСОБА_4 , у вигляді застави, що регламентується ст.182 КПК України у розмірі 300 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, так як вказаний злочин був вчинений у період військового стану на території України.

У зв`язку з викладеним начальник Межівського відділу Першотравенської окружної прокуратури Дніпропетровської області прохав слідчого суддю продовжити обвинуваченій ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на 60 днів.

У судовому засіданні начальник Межівського відділу Першотравенської окружної прокуратури Дніпропетровської області підтримав клопотання та прохав його задовольнити продовживши запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів відносно ОСОБА_4 .

Обвинувачена ОСОБА_4 та її захисник адвокат ОСОБА_5 заперечували проти задоволення клопотання, адвокат ОСОБА_5 зазначив, що достатнім запобіжним заходом може бути цілодобовий домашній арешт. Також захисник посилався на недоведеність заявлених ризиків та зменшення їх кількості. Крім того, захисник заначила, що обвинувачена ОСОБА_4 раніше не судима, до кримінальної та адміністративної відповідальності не притягувалась, має постійне місце проживання, що нівелює заявлені ризики. У разі визнання її винуватою є значна вірогідність звільнення її від покарання з випробуванням. Також захисник вважає, що строк запобіжного заходу у виді тримання під вартою закінчився 10 серпня 2023 року, а тому знаходження ОСОБА_4 під вартою на сьогодні є незаконним.

Заслухавши думку учасників процесу, дослідивши клопотання, копії матеріалів, якими прокурор обґрунтовує доводи клопотання, слідчий суддя дійшла до наступного висновку.

Згідно з приписами частин 4 та 5 статті 199 КПК України слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у частині третій цієї статті, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою.

У частині третій статті 199 КПК України зазначено, що клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити: виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою;

1) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Відповідно до вимог ст. 177 КПК України метою обрання запобіжного заходу підозрюваному є забезпечення виконання покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілих, свідків у провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно з ч. 1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, як свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, г ' передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор: *

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Як вбачається з клопотання та наданих до нього матеріалів, досліджених в судовому засіданні, відомості про кримінальне правопорушення, передбачене ч.1 ст.307 КК України, були внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000084 від 10 квітня 2023 року.

09 травня 2023 року о 18 год. 44 хв. на підставі ст.208 КПК України ОСОБА_4 було затримано.

10 травня 2023 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.307 КК України.

11 травня 2023 року ухвалою слідчого судді Межівського районного суду Дніпропетровської області підозрюваній ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 07 липня 2023 року.

Постановою керівника Першотравенської окружної прокуратури Дніпропетровської області від 29 червня 2023 року було продовжено строк досудового розслідування до 10 серпня 2023 року включно.

07 липня 2023 року ухвалою слідчого судді Петропавлівського районного суду Дніпропетровської області підозрюваній ОСОБА_4 продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування, тобто до 10 серпня 2023 року.

26 липня 2023 року обвинувальний акт відносно ОСОБА_4 Межівським відділом Першотравенської окружної прокуратури направлено до Межівського районного суду Дніпропетровської області.

27 липня 2023 року начальником Межівського відділу Першотравенської окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 було направлено до Межівського районного суду Дніпропетровської області клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 .

Згідно листа заступника керівника апарату Межівського районного суду Дніпропетровської області ОСОБА_9 від 15 серпня 2023 року вих. №181/1088/23/2287/2023 кримінальне провадження відносно ОСОБА_4 за ч.1 ст.307 КК України було направлено Межівським районним судом Дніпропетровської області 15 серпня 2023 року до Дніпровського апеляційного суду для визначення підсудності, на момент розгляду клопотання підсудність Дніпровським апеляційним судом не визначена

Клопотання начальника Межівського відділу Першотравенської окружної прокуратури Дніпропетровської області про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 разом з поданням керівника апарату Межівського районного суду Дніпропетровської області 27 липня 2023 року було направлено до Дніпровського апеляційного суду для вирішення питання про направлення клопотання на розгляд іншого суду.

Листом від 28 липня 2023 року керівник апарату Межівського районного суду Дніпропетровської області ОСОБА_10 повідомила керівництво ДУ «Дніпровська установа виконання покарань №4» про неможливість розгляду клопотання прокурора щодо продовження строку тримання під вартою обвинуваченої ОСОБА_4 у зв`язку з неможливістю проведення автоматизованого розподілу судової справи між суддями, оскільки суддя ОСОБА_11 заборона призначення відпустка з 10.07.2023 року; суддя ОСОБА_12 з 03.07.2023 року знаходиться на лікарняному; у судді ОСОБА_13 25 липня 2018 року закінчились повноваження судді; у судді ОСОБА_14 24 вересня 2021 року закінчились повноваження судді, та прохала виконати вимоги ч.6 ст.615 КПК України.

Відповідно до ч.6 ст.615 КПК України у разі закінчення строку дії ухвали суду про тримання під вартою та неможливості розгляду судом питання про продовження строку тримання під вартою в установленому цим Кодексом порядку обраний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою вважається продовженим до вирішення відповідного питання судом, але не більше ніж на два місяці.

Враховуючи ті обставини, що строк дії ухвали слідчого судді щодо продовження обвинуваченій ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою закінчився 10 серпня 2023 року і прокурор своєчасно звернувся з клопотанням про продовження строку тримання обвинуваченої під вартою, проте вказане клопотання не було розглянуто з об`єктивних причин зазначених вище, строк тримання під вартою обвинуваченої ОСОБА_4 відповідно до ч.6 ст.615 КПК України вважається продовженим до вирішення відповідного питання судом, але не більше ніж на два місяці.

Вирішуючи клопотання начальника Межівського відділу Першотравенської окружної прокуратури Дніпропетровської області по суті, слідчий суддя приходить до наступного.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Разом з тим, в п.74 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Мамедова проти Росії» та п. 79 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Харченко проти України» висловлена правова позиція, що потребу позбавлення волі не можна оцінювати з винятково абстрактного погляду, вона має оцінюватися в кожному окремому випадку залежно від особливостей конкретної справи, причин, про які йдеться у рішеннях національних судів, переконливості аргументів заявника, викладених у його клопотанні.

Відповідно до практики Європейського Суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі, переховування особи від правосуддя та здійснення впливу на свідків, потерпілих, інших підозрюваних. При цьому зазначено, що перешкоджання встановленню істини у справі, здійснення впливу на свідків та потерпілих, переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій її переслідують. Крім того, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Так, відповідно до ч.6 ст.199 КПК України, у разі закінчення строку запобіжного заходу до проведення підготовчого судового засідання прокурор не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення строку дії попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу може подати клопотання про його продовження. Розгляд такого клопотання здійснюється слідчим суддею за правилами цієї статті.

Як встановлено слідчим суддею, прокурор звернувся до слідчого судді з клопотанням про продовження строку тримання під вартою щодо ОСОБА_4 у відповідності до ст.199 КПК України.

Вирішення питання слідчим суддею щодо продовження запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Згідно з вимогами ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування або суду; знищення, схову або спотворення будь-яких речей чи документів, що мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконного впливу на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та вчиняти інше кримінальне правопорушення або продовжити правопорушення, в якому підозрюється.

Відповідно до вимог ст.178 КПК України при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу (його продовження) враховується вагомість наявних доказів про вчинення кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує особі у разі визнання винуватим у кримінальному правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, наявність родини та утриманців; наявність постійного місця роботи, навчання; репутацію, майновий стан підозрюваного; наявність судимостей; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється особа.

В силу вимог ст.194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до матеріалів клопотання, до обвинуваченої ОСОБА_4 було застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, який в подальшому продовжувався.

27 липня 2023 року прокурором знову заявлено клопотання про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_4 з підстав того, що під час обрання та продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо останньої було встановлено наявність ризиків, передбачених п.п.1, 5 ч.1 ст.177 КПК України, які на теперішній час не зменшились та встановлено достатньо підстав вважати, що у разі зміни обвинуваченій запобіжного заходу на більш м`яких ніж тримання під вартою, вона може здійснити дії, передбачені п.п. 1, 5 ч.1 ст.177 КПК України.

Слідчий суддя вважає, що на даний час існують обставини, що можуть перешкодити завершенню судового розгляду до закінчення дії попередньої ухвали про продовження тримання особи під вартою.

У відповідності до ст.178 КПК України, слідчий суддя враховує ступінь тяжкості злочину, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_4 , особу обвинуваченої, яка не працевлаштована та не має постійного джерела доходу, має закордонний паспорт та родичів, які проживають за кордоном, а також те, що розгляд провадження по суті ще не розпочато, та вважає, що ризики, передбачені п.п.1, 5 ч.1 ст.177 КПК України, є такими що існують, не зменшилися та продовжують існувати, внаслідок чого є необхідність продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченій у випадку визнання її винуватою у вчиненні злочину, не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте як за національним законодавством (п.2 ч.1 ст.178 КПК України), так і за практикою Європейського суду з прав людини, є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування (справа «Ілійков проти Болгарії» № 33977/96 від 26 липня 2001 року).

При цьому, як додаткову обставину в підтвердження ризику переховування, слідчий суддя враховує, введення в Україні військового стану через агресію російської федерації проти України, яка суттєво обмежує можливості виконання органами влади своїх повноважень на певних територіях та якісно погіршує криміногенну обстановку, зокрема ускладнює належний виклик таких осіб, а також контроль за виконанням запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

На наявність ризику, передбаченого п.5 ч.1 ст.177 КПК України свідчить те, що ОСОБА_4 не працює та не має постійного джерела доходів, що може спонукати її до вчинення іншого кримінального правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому вона обвинувачується.

Вищезазначене свідчить про те, що на цей час, вказані ризики не зменшились та виправдовують подальше тримання обвинуваченої під вартою, є пропорційними та обґрунтованими щодо обмеження конституційних прав і свобод обвинуваченої.

Матеріали клопотання не містять інших переконливих даних про застереження, які б унеможливлювали перебування обвинуваченої ОСОБА_4 під вартою.

Відповідно до ч.3 ст.183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави.

Згідно з п.2 ч.5 ст.182 КПК України розмір застави визначається у таких межах щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи обставини кримінального правопорушення, його суспільну небезпеку та особу обвинуваченої ОСОБА_4 , визначаю достатньою для забезпечення належної процесуальної поведінки обвинуваченої заставу у розмірі сімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 187 880 грн. Слідчий суддя не вбачає виняткового випадку для призначення застави у розмірі, який перевищує вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки кримінальне правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_4 , не пов`язане з умовами воєнного стану.

У разі внесення застави на обвинувачену слід покласти такі обов`язки, визначені у ч.5 ст.194 КПК України: прибувати за кожною вимогою до прокурора, суду; не відлучатися із населеного пункту, в якому вона проживає чи перебуває, без дозволу прокурора або суду; повідомляти прокурора чи суд про зміну свого місця проживанні або місця роботи.

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 176-184, 186-187, 193-194, 196-199, 369-372, 376, 309 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И Л А:

Клопотання начальника Межівського відділу Першотравенської окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 по кримінальному провадженню, яке внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000084 від 10 квітня 2023 року, про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 задовольнити частково.

Продовжити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк 45 (сорок п`ять) днів, тобто з 23 серпня 2023 року по 06 жовтня 2023 року включно.

Одночасно визначити запобіжний захід у вигляді застави для забезпечення виконання ОСОБА_4 обов`язків, визначених ч.5 ст.194 КПК України.

Визначити заставу у розмірі сімдесяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 187 880 (сто вісімдесят сім тисяч вісімсот вісімдесят) гривень 00 копійок, яка може бути внесена як самою обвинуваченою, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).

Обвинувачена або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.

У випадку внесення застави, покласти на ОСОБА_4 наступні обов`язки: не відлучатись з смт. Межова, Синельниківського району, Дніпропетровської області, без дозволу прокурора або суду; повідомляти прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; прибувати до прокурора чи суду залежно від стадії кримінального провадження за першою вимогою.

Термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити два місяці з моменту внесення застави.

На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали виготовлено 24 серпня 2023 року.

Слідчий суддя: ОСОБА_1 .