У Х В А Л А

Іменем України

25 серпня 2023 року м. Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю заявника ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання адвоката ОСОБА_3 , в інтересах ТОВ "СПБ-ІНВЕСТ" (), про скасування арешту в межах кримінального провадження внесеного до ЄРДР за № 0000234 від 18.11.2021

ВСТАНОВИВ:

В провадженні слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва перебуває вищевказане клопотання.

В своєму клопотанні заявник зазначає, що Слідчим відділом Шевченківського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0000234 від 18.11.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367, ч. 1 ст. 364 КК України.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду від 22.02.2023 року, по справі № 761/6006/23 задоволено клопотання слідчого СВ Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві, погоджене прокурором Шевченківської окружної прокуратури міста Києва про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000234 від 18.11.2021 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 367, ч.1 ст. 364 КК України, та накладено арешт на майно, що є речовим доказом у кримінальному провадженні № 0000234 із забороною відчуження, розпоряджання, а саме на нежитлові приміщення загальною площею 338,1 кв.м, розташовані за адресою: м. Київ, бульвар Шевченка Тараса, 4, літер Б, що на праві власності належать територіальній громаді міста Києва в особі Київської міської ради (), та з забороною проводити ремонтні та будівельні роботи у нежитлових приміщеннях загальною площею 338,1 кв.м, що розташовані за адресою: м. Київ, бул. Шевченка Тараса, 4, літер Б та з можливістю користуватись ними.

Зазначає, що арешт на вказане майно накладено необґрунтовано, а тому просить слідчого суддю його скасувати.

Заявник, в судовому засіданні вимоги клопотання підтримав, просив слідчого суддю його задовольнити.

Слідчий будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду клопотання в судове засідання не з`явився, що не перешкоджає розгляду.

Заслухавши пояснення заявника, дослідивши клопотання, вивчивши додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов до наступного висновку.

Як встановлено в судовому засіданні, ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києві від 22.02.2023 року у кримінальному провадженні № 0000234 від 18.11.2021, було накладено арешт на нежитлові приміщення загальною площею 338,1 кв.м, розташовані за адресою: м. Київ, бульвар Шевченка Тараса, 4, літер Б, що на праві власності належать територіальній громаді міста Києва в особі Київської міської ради (), та з забороною проводити ремонтні та будівельні роботи у нежитлових приміщеннях загальною площею 338,1 кв.м, що розташовані за адресою: м. Київ, бул. Шевченка Тараса, 4, літер Б та з можливістю користуватись ними.

Зі змісту ухвали вбачається, що арешт на майно було накладено з метою збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього спеціальної конфіскації (у разі арешту майна з підстав, передбачених пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (у разі арешту майна з підстав, передбачених пунктами 2, 3 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою; 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Згідно до ч. 1 ст. 174 КПК України арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Накладення арешту на майно можливе лише за умови наявності підстав вважати, що воно є доказом злочину, що повинно бути встановлено в судовому порядку на підставі достатніх й допустимих доказів, наданих слідчим.

Як вбачається з наданих заявником документів, матеріали кримінального провадження не містять жодного доказу того, що ТОВ "СПБ-ІНВЕСТ" () набуло арештоване майно будь-яким протиправним шляхом або внаслідок вчинення кримінального чи правопорушення.

Відповідно до Постанови Європейського Суду з прав людини від 09 червня 2005 року по справі «Бакланов проти Російської Федерації», Постанови Європейського Суду від 24 березня 2005 року по справі «Фрізен проти Російської Федерації», Європейським Судом наголошується на тому, що перша та найбільш важлива вимога статті 1 Протоколу № 1 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод полягає у тому, що будь-яке втручання публічної влади у право на повагу до власності має бути законним, держави уповноважені здійснювати контроль за використанням власності шляхом виконання законів. Більше того, верховенство права, одна з засад демократичної держави, втілюється у статтях Конвенції. Питання у тому, чи було досягнуто справедливої рівноваги між вимогами загального інтересу та захисту фундаментальних прав особи, має значення для справи лише за умови, що спірне втручання відповідало вимогам законності та не було свавільним.

Окрім того, Європейський суд через призму своїх рішень неодноразово акцентував увагу на тому, що володіння майном повинно бути законним (рішення «Іатрідіс проти Греції»). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу Конвенції. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (рішення «Спорронг та Льонрот проти Швеції»). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (рішення «Джеймс та інші проти Сполученого Королівства»).

Так, відповідно до вимог ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом.

Слідчим не надано доказів того, що ТОВ «СПБ-Інвест», здійснило заходи, щодо приватизації нежитлових приміщень по неринковим цінам з урахуванням суми невід`ємних поліпшень.

Також позиція органу досудового розслідування спростовується тим, що згідно акту обстеження технічного стану № 205/39 від 20.12.2019 р. складеного спеціалістами Будівельної лабораторії КП «Київжитлоспецексплуатація» - нежитловий будинок 4 літ. Б на бул-рі ТарасаШевченка мав первісну вартість 77,112 млн. грн., та на момент передачі в оренду його частини, мав залишкову вартість 13,764 млн. грн., тобто, вся будівля мала залишкову вартість лише 13,7 млн. грн..

В той же час, завдяки здійсненим поліпшенням ТОВ «СПБ-Інвест», на суму 2998,484 тис. грн. з ПДВ, збільшено оціночну вартість лише частини будівлі яку Орендує ТОВ «СПБ-Інвест» до 21 069 480,00 грн. (з ПДВ), що підтверджується висновком незалежного суб`єкта оціночної діяльності ТОВ «Євролізинг» (висновок додається).

Тобто, твердження органу досудового розслідування, що ТОВ «СПБ-Інвест», має намір приватизувати об`єкт оренди по неринковій ціни спростовується тим, що на момент передачі об`єкту оренди, вартість всієї будівлі становила 13,76 млн. грн., а після зроблених поліпшень, вартість тільки частини будівлі вже оцінено в 21 069 480,00грн. (з ПДВ) і менше якої приватизація не може бути здійснена, не відповідає ні обставинам справи ні фактичним даним.

Також, заявник зазначає, що 17.01.2023 року, органом досудового розслідування з об`єктом нерухомого майна проведено лише одну слідчу дію, а саме, здійснено огляду на підставі ухвали слідчого судді від 09.01.2023 року по справі № 761/132/23.

Більше слідчих дій з об`єктом оренди, в межах кримінального провадження № 0000234, не проводилось.

Враховуючи, що сліди злочину на думку орагану досудового розслідування зберігаються саме в документах та з об`єктом оренди не проводяться жодні слідчі дії, подальший арешт Об`єкту оренди є недоцільний.

Керуючись ст.174 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В :

Клопотання адвоката ОСОБА_3 , в інтересах ТОВ "СПБ-ІНВЕСТ" (), про скасування арешту в межах кримінального провадження внесеного до ЄРДР за № 0000234 від 18.11.2021 - задовольнити.

Скасувати арешт накладений ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 22.02.2023 року по справі № 761/6006/23 у кримінальному провадженні № 0000234, на нежитлові приміщення загальною площею 338,1 кв.м., розташовані за адресою: м. Київ, бульвар Шевченка Тараса, 4, літера Б.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1