Справа № 404/5027/23
Номер провадження 1-кс/404/1904/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 червня 2023 року Слідчий суддя Кіровського районного суду міста Кіровограда ОСОБА_1 , при секретарі - ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні в залі суду в місті Кропивницькому скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб третього слідчого відділу (з дислокацією у м. Кропивницькому) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Миколаєві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з вище вказаною скаргою, відповідно до якої просив:

- поновити строк на звернення зі скаргою;

- визнати бездіяльність посадових осіб - ТУ ДБР (з дислокацією у м. Кропивницькому) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Миколаєві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення вчинене саме заступником начальника ГУНП в Кіровоградській області, начальником слідчого управління, підполковником поліції ОСОБА_4 за попередньою правовою кваліфікації у відповідності до ч. 1 ст. 365, ч. 3 ст. 369-2 КК України, до ЄРДР після отримання заяви ОСОБА_3 від 22.05.2023 року, яка зареєстрована у вхідній кореспонденції ТУ ДБР розташованого у місті Миколаїв за реєстраційним номером №769 ЗКП/МК від 22.05.2023 року та передана по підслідності до розгляду до ТУ ДБР (з дислокацією у м. Кропивницькій) розташованого у місті Миколаїв - незаконною;

- визнати, що саме заява ОСОБА_3 від 22.05.2023 року, яка подана до ТУ ДБР розташованого у місті Миколаїв за реєстраційним номером №769 ЗКП/МК від 22.05.2023 року та передана по підслідності до розгляду до ТУ ДБР (з дислокацією у м. Кропивницький) розташованого у місті Миколаїв відповідає вимогам п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України;

- зобов`язати уповноважену особу - ТУ ДБР (з дислокацією у м. Кропивницькій) розташованого у місті Миколаїв на внесення відомостей до ЄРДР:

внести відомості до ЄРДР та розпочати розслідування відповідно інформації, яка викладена в заяві ОСОБА_3 від 22.05.2023 року, яка зареєстрована у вхідній кореспонденції ТУ ДБР розташованого у місті Миколаїв за реєстраційним номером №769 ЗКП/МК від 22.05.2023 року та передана по підслідності до розгляду до ТУ ДБР (з дислокацією у м. Кропивницькій) розташованого у місті Миколаїв - відносно саме вчинення кримінального правопорушення (злочину) саме заступником начальника ГУНП в Кіровоградській області, начальником слідчого управління, підполковником поліції ОСОБА_4 за попередньою правовою кваліфікації у відповідності до ч. 1 ст. 365, ч. 3 ст. 369-2 КК України;

зобов`язати уповноважену особу ТУ ДБР з дислокацією у м. Кропивницький) розташованого у місті Миколаїв на внесення відомостей в ЄРДР на підставі заяви ОСОБА_3 від 22.05.2023 року - повідомити заявника про початок та закінчення проведення досудового розслідування у строки визначені ст. 214 КПК України та у відповідності до ст.ст. 60, 111, 112 КПК України надати ОСОБА_3 витяг з ЄРДР та повідомлення про внесення відомостей в ЄРДР.

На обґрунтування скарги зазначено, що 22.05.2023 року ОСОБА_3 звернувся до Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Миколаєвіз заявою про вчинення кримінального правопорушення, на даний час відомості в ЄРДР не внесли, в зв`язку з чим досудове розслідування не розпочато.

Щодо пропущеного строку на оскарження бездіяльність посадових осіб третього слідчого відділу (з дислокацією у м. Кропивницькому) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Миколаєві, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР, вказав, що тільки 22.06.2023 року дізнався, що його заяву про вчинення злочину було переадресовано з одного правоохоронного органу до іншого.

Скаржник вимоги скарги підтримав та просив їх задовольнити, другим пунктом прохальної частини скарги просив розгляд справи провести у його відсутність.

Слідчий та прокурор про розгляд скарги повідомлені належним чином, в судове засідання не з`явилися, причини неявки не повідомили, їх неявка не перешкоджає у вирішенні заявлених вимог за поданою скаргою.

Дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Як вбачається зі змісту скарги та доданих до неї документів, заявник оскаржує бездіяльність посадових осіб третього слідчого відділу (з дислокацією у м. Кропивницькому) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Миколаєві, щодо невнесення відомостей до ЄРДР за заявою ОСОБА_3 від 22.05.2023 року щодо можливих неправомірних дій окремих службових осіб ГУНП в Кіровоградській області.

Так, з заяви ОСОБА_3 про вчинення кримінального правопорушення встановлено, що йому відомо від слідчого чи оперативного працівника ГУНП в Кіровоградській області (прізвищ по тексту скарги не зазначено) про намір заступника начальника та начальника слідчого управління ГУНП в Кіровоградській області отримати неправомірну вигоду за внесення відомостей до ЄРДР по кримінальному провадженню №000034 відносно ОСОБА_5 .

Згідно до листа керівника третього слідчого відділу (з дислокацією у м. Кропивницькому) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Миколаєві від 22.06.2023 року відомості по заяві ОСОБА_3 не внесені у зв`язку з відсутністю достатніх підстав для цього.

Статтею 303 КПК України встановлено вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування.

Так, відповідно до п.1 ч.1 ст.303 КПК України, на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Як передбачено ч. 1 ст. 8 Закону України «Про Державне бюро розслідувань», усі отримані із заяв і повідомлень, а також виявлені з інших джерел відомості про обставини, що можуть свідчити про вчинення злочину, вносяться до Єдиного реєстру досудових розслідувань у порядку, передбаченому КПК України.

Відповідно до ч.1 ст.214 КПК України, слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Положення ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч.1 ст.2 КК України, згідно із якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Окрім цього, внесення відомостей до ЄРДР також врегульовано Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженим наказом Генерального прокурора України №298 від 30.06.2020 року, згідно з пунктом 2 глави 1 розділу ІІ «Порядок формування та ведення Реєстру» якого, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 4 ст.214 КПК України слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Разом з тим, зміст ч.1 ст.214 КПК України не передбачає обов`язку слідчого чи прокурора вносити до ЄРДР всі прийняті та зареєстровані ними заяви, зокрема ті, що не містять у собі короткого викладу обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Вищезазначені положення закону дають підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо ж зі змісту заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР і це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Таким чином, закон передбачає необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення.

З наданих до суду матеріалів вбачається, що 22.05.2023 року ОСОБА_3 звернувся із заявою до Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Миколаєві в якій просив внести відомості до ЄРДР за ст.ст. 365, 369-2 КК України та притягнути до кримінальної відповідальності заступника начальника ГУНП в Кіровоградській області, начальника слідчого управління, підполковника поліції ОСОБА_4 , зважаючи на те, що заявнику стало відомо від працівника ГУНП в Кіровоградській області (прізвища та конкретна посада особи не зазначена) про намір вказаної посадової особи отримати неправомірну вигоду.

Листом третього слідчого відділу (з дислокацією у м. Кропивницькому) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Миколаєвівід 22.06.2023 року, ОСОБА_3 повідомлено про те, що наразі відсутні підстави для внесення відомостей до ЄРДР.

З аналізу вищенаведених правових норм вбачається, що ініціювати процедуру кримінального переслідування та застосувати державний механізм для здійснення досудового розслідування доцільно лише у випадку, коли наявні підстави вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення. Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про кримінальне правопорушення, є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки конкретного кримінального правопорушення. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події кримінального правопорушення, якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Безпідставне відкриття кримінального провадження є недопустимим і може порушувати права конкретних осіб, відносно яких таке провадження ініційоване, та є неефективним з точки зору використання державних ресурсів.

Під час розгляду скарг на бездіяльність, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР, слідчий суддя враховуває, що КПК України дійсно передбачає внесення до ЄРДР відомостей на підставі заяв та повідомлень про кримінальне правопорушення, а не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень. І хоча на цьому етапі розвитку правових відносин, при обґрунтуванні щодо ймовірного вчинення діяння, відповідальність за яке встановлена КК України, не достатньо об`єктивних даних навіть для попередньої констатації наявності або відсутності ознак складу злочину, необґрунтовано хибною вважається позиція, відповідно до якої внесенню підлягають будь-які відомості, що надійшли від так званих «інших джерел» - заявників, які не є потерпілими, повідомлень ЗМІ, анонімних джерел тощо. Законодавець, так чи інакше, визначив певний термін 24 години (для внесення чи невнесення таких відомостей до ЄРДР) і не в останню чергу для того, щоб перевірити відповідність змісту таких повідомлень фактам і подіям про які вони сповіщають та з`ясувати хоча б наявність чи відсутність факту події злочину як такого чи, принаймні, даних що могли б свідчити, що такий факт може мати місце.

При цьому, слідчий суддя зазначає, що аналіз наведених положень КПК України дає підстави для висновку, що реєстрації у ЄРДР підлягають не будь-які заяви і повідомлення, а лише ті з них, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення, оскільки достатніх даних, обставин, які дійсно свідчили б про вчинення кримінального правопорушення. Заява ОСОБА_3 не містить таких відомостей, а тільки посилання на відомості, які стали йому відомі від слідчого чи оперативного працівника ГУНП в Кіровоградській області, анкетні дані якого він відмовився розкривати.

В зв`язку з викладеним, заява ОСОБА_3 не містить об`єктивних даних, які б свідчили про вчинення кримінального правопорушення, та не може бути підставою для внесення до ЄРДР повідомлення про злочин, оскільки ОСОБА_3 відмовився розкривати джерело отриманої інформації, то фактично дану заяву можна розцінювати, як анонімне повідомлення про можливий злочин.

Аналізуючи вищевказані фактичні обставини слідчий суддя приходить до висновку, що внесення відомостей про злочин до ЄРДР по заяві, в якій відсутні ознаки складу злочину є недопустимим, а тому слідчий суддя вважає, що відмова у внесенні відомостей до ЄРДР за заявою ОСОБА_3 , яка була оформлена листом керівника третього слідчого відділу (з дислокацією у м. Кропивницькому) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Миколаєві, була винесена законно та обґрунтовано.

Також варто зауважити, що посилання заявника у скарзі на вимоги ч. 4 ст. 214 КПК України, відповідно до якої відмова у прийнятті та реєстрації заяви про кримінальне правопорушення не допускається, в контексті вчинення посадовою особою ГУНП в Кіровоградській області кримінального правопорушення відносно ОСОБА_5 , у зв`язку з невнесенням відомостей по його заяві від 22.05.2023 року до ЄРДР - на думку слідчого судді не є підставою для обов`язкового внесення відомостей до ЄРДР, якщо така заява не відповідає вимогам кримінально-процесуального законодавства, оскільки ця норма стосується лише процедури прийняття такої заяви.

Таким чином, при розгляді даної скарги ОСОБА_3 слідчим суддею не встановлено порушення ТУ ДБР вимог ст. 214 КПК України.

Крім того, при прийнятті рішення по даній скарзі слідчий суддя вважає за необхідне вказати, що в Узагальненні судової практики щодо розгляду слідчими суддями скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування зазначено: якщо зі звернення особи вбачається, що вона порушує перед органом досудового розслідування питання про вчинення кримінального правопорушення, ініціюючи здійснення ним дій, визначених КПК, то навіть за умови, що результати аналізу наведених особою відомостей свідчать про відсутність ознак складу злочину, такі відомості мають бути внесені до ЄРДР з подальшим закриттям кримінального провадження відповідно до ст. 284 КПК.

Однак, судова практика є не сталою та з моменту ліквідації ВККС зазнала значних змін, та набула більш розширеного тлумачення щодо прийняття рішень при розгляді скарг, які стосуються питання оскарження невнесення відомостей до ЄРДР, що підтверджується:

- постановою Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі №818/1526/18 в якій зазначено, що у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР;

- постановою колегії суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 02.02.2023 у справі №347/1400/18 (провадження №51-2890км22), відповідно до якої слідчий (прокурор) після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Крім того, слідчий суддя вважає, за необхідне зазначити, що з вказаною позицією погоджуються колеги першої та другої інстанції судів Хмельницької, Київської, Львівської, Дніпровської, Полтавської області, а також Кропивницького апеляційного суду, якими прийняті аналогічні рішення при вирішенні питання по даній категорії скарг.

З огляду на вищевикладене, скарга є необґрунтованою та задоволенню не підлягає.

Щодо строку звернення до слідчого судді з даною заявою, то виходячи з того, що скаржнику про результати розгляду його заяви про вчинене кримінальне правопорушення стало відомо після спливу строку на оскарження бездіяльність посадових осіб Третього слідчого відділу (з дислокацією у м. Кропивницькому) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Миколаєві - вказане є достатніми підставами для поновлення пропущеного строку.

Керуючись ст.40, ч. 1 ст. 214, п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Поновити ОСОБА_3 строк на звернення зі скаргою на бездіяльність посадових осіб Третього слідчого відділу (з дислокацією у м. Кропивницькому) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Миколаєві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

В задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб третього слідчого відділу (з дислокацією у м. Кропивницькому) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Миколаєві, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда ОСОБА_1