Справа № 309/3320/23
Провадження № 1-кс/309/372/23
У Х В А Л А

про арешт тимчасово вилученого майна

17 липня 2023 року м. Хуст

Слідчий суддя Хустського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 з участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши клопотання старшого дізнавача сектору дізнання Хустського РУП ГУНП в Закарпатській області капітана поліції ОСОБА_3 за погодженням прокурора Хустської окружної прокуратури ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0000193, внесеного до ЄРДР 16.07.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.310 КК України, про арешт тимчасово вилученого майна,-

В С Т А Н О В И В:

З наданих документів вбачається, що в провадженні Хустського РУП ГУНП в Закарпатській області перебуває кримінальне провадження № 0000193, внесеного до ЄРДР 16.07.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.310 КК України.

15.07.2023, біля 13 години, за адресою: АДРЕСА_1 , на земельній ділянці яка належить ОСОБА_5 , виявлено 150 рослин, ззовні схожих на макові.

Під час проведення ОМП 16.07.2023, з земельної ділянки яка належить громадянці ОСОБА_5 було виявлено та вилучено 150 рослин ззовні схожих на мак снотворний, 15 з вищевказаних рослин упаковано в окремий поліпропіленовий пакет з биркою, а інші 135 в окремий поліпропіленовий пакет, з биркою.

Відомості про вчинення даного кримінального правопорушення внесено до ЄРДР №0000193 від 16.07.2023 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст. 310 КК України.

Відповідно до ч.2 ст.168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися під час обшуку, огляду; згідно ч.2 ст.170 КПК України слідчий суддя накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям зазначеним у ч.2 ст.167 КПК України, тобто критеріям тимчасово вилученого майна.

На підставі наведеного, приймаючи до уваги, що вище вказані речі мають відношення до даного провадження, і можуть зберігати на собі сліди злочину, вилучені під час розслідування, і відповідно до норм КПК України відноситься до тимчасово вилученого майна, а також з метою позбавлення можливості розпоряджатися, використовувати та відчужувати дане майно, є підстави для накладення арешту на дане тимчасово вилучене майно.

Дізнавач сектору дізнання Хустського РУП ГУНП в Закарпатській області капітан поліції ОСОБА_3 подав до суду письмову заяву про розгляд клопотання у його відсутності.

Відповідно до п.4 ст.107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши докази по даних матеріалах, слідчий суддя вважає, що клопотання слідчого підлягає до задоволення виходячи з наступного.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до ч. 11 ст.170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:

1) правову підставу для арешту майна;

2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);

3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);

3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу);

4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);

5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;

6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Згідно ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження, а заходами забезпечення кримінального провадження в тому числі є арешт майна.

Виходячи з вище викладеного, з метою досягнення дієвості цього провадження, слідчий суддя вважає, що на вище зазначене тимчасово вилучене майно слід накласти арешт.

Керуючись ст.ст. 107, 131, 132, 170-173,175, 309 КПК України слідчий суддя ,

П О С Т А Н О В И В:

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно у ході огляду місця події 15.07.2023 - 150 рослин ззовні схожих на мак снотворний, 15 з вищевказаних рослин упаковано в окремий поліпропіленовий пакет з биркою, а інші 135 в окремий поліпропіленовий пакет, з биркою.

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом 5 днів після її оголошення до Закарпатського апеляційного суду.

Слідчий суддя

Хустського районного суду: ОСОБА_1