Справа 688/3514/23
№ 1-кс/688/1870/23
Ухвала

про накладення арешту на майно

21 серпня 2023 року м. Шепетівка

Слідчий суддя Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши клопотання старшого слідчого відділення розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості СВ Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_3 , подане в рамках кримінального провадження №0001595 від 16 серпня 2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.259 КК України, про арешт майна,

встановив:

Старший слідчий відділення розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості СВ Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором Полонського відділу Шепетівської окружної прокуратури ОСОБА_4 , звернувся із клопотанням про арешт майна в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001595 від 16 серпня 2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.259 КК України.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що 16 серпня 2023 року на спеціальну лінію 102 надійшло завідомо неправдиве повідомлення про загрозу безпеці громадян із мобільного номеру НОМЕР_1 , яке записане на автовідповідач, що в м. Полонне Шепетівського району Хмельницької області відділення АТ КБ «Приватбанк» по вул. Лесі Українки, 93 А, та відділення АТ «Ощадбанк» по вул. Лесі Українки, 152 заміновані.

16 серпня 2023 року було внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001595 та розпочато досудове розслідування за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.259 КК України.

16 серпня 2023 року ОСОБА_5 добровільно видав для працівників поліції сім-карту мобільного оператора «Київстар» з № НОМЕР_1 та два мобільних телефона: Redmi Note 9 Pro ІМЕІ 1 НОМЕР_2 , ІМЕІ 2 НОМЕР_3 , Ноnor 20 моделі YAL-L21 ІМЕІ 1 НОМЕР_4 , ІМЕІ 2 НОМЕР_5 , які він використовував для здійснення неправдивого повідомлення про замінування відділення АТ КБ «Приватбанк» по вул. Лесі Українки, 93 А та відділення АТ «Ощадбанк» по вул. Лесі Українки, 152 в м. Полонне Шепетівського району Хмельницької області.

Вказане майно було знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегло на собі його сліди, а також містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

В подальшому під час досудового розслідування виникне необхідність в проведенні слідчих (розшукових) дій та експертиз по тимчасово вилученому майну, тому виникла необхідність у його арешті, так як у разі незастосування даного заходу забезпечення кримінального провадження може сприяти його зникненню, втраті або пошкодженню, як речових доказів, що призведе до перешкоджання та затягування в прийнятті процесуального рішення.

Прокурор ОСОБА_4 та слідчий ОСОБА_3 , в судове засідання не з`явилися, подали заяви про розгляд клопотання без їх участі, підтримали клопотання, просили його задовольнити.

Слідчий суддя вважає, що неявка прокурора та слідчого в судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів не здійснювалося.

Перевіривши надані матеріали клопотання та кримінального провадження, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання підлягає задоволенню з огляду на таке.

Статтею 167 КПК України передбачено, що тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення, або його спеціальну конфіскацію в порядку, встановленому законом.

Згідно п. 3 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.

Згідно ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Частиною 1 ст.131 КПК України передбачено, що заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Одним із заходів забезпечення кримінального провадження згідно п.7 ч.2 ст.131 КПК України є арешт майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України визначено правові підстави для накладення арешту на майно з метою збереження речових доказів, згідно з якою арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 31) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Враховуючи, що видані добровільно ОСОБА_5 , 16 серпня 2023 року сім-карту мобільного оператора «Київстар» з № НОМЕР_1 та два мобільних телефона Redmi Note 9 Pro ІМЕІ 1 НОМЕР_2 , ІМЕІ 2 НОМЕР_3 , Ноnor 20 моделі YAL-L21 ІМЕІ 1 НОМЕР_4 , ІМЕІ 2 НОМЕР_5 , які він використовував для здійснення неправдивого повідомлення про замінування відділення АТ КБ «Приватбанк» по вул. Лесі Українки, 93 А та відділення АТ «Ощадбанк» по вул. Лесі Українки, 152 в м. Полонне Шепетівського району Хмельницької області, визнано речовими доказами, потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, наявність ризиків, передбачених абз. 2 ч.1 ст.170 КПК України, слідчий суддя дійшов висновку, що з метою збереження речових доказів слід накласти арешт на майно із забороною користування та розпорядження ним.

При цьому, слідчий суддя роз`яснює, що відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 174 КПК України інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Керуючись ст.ст. 132, 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя

ухвалив:

Клопотання старшого слідчого відділення розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості СВ Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_3 , подане в рамках кримінального провадження №0001595 від 16 серпня 2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.259 КК України, про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на сім-карту мобільного оператора «Київстар» з № НОМЕР_1 та два мобільних телефона: Redmi Note 9 Pro ІМЕІ 1 НОМЕР_2 , ІМЕІ 2 НОМЕР_3 , Ноnor 20 моделі YAL-L21 ІМЕІ 1 НОМЕР_4 , ІМЕІ 2 НОМЕР_5 , заборонивши ОСОБА_5 , розпоряджатися та користуватися вищевказаним майном.

Ухвала підлягає негайному виконанню старшим слідчим СВ Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_3 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Ігор ОГОРОДНІК