провадження № 1-кс/294/232/23
справа № 294/815/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 квітня 2023 року слідчий суддя Чуднівського районного суду Житомирської області ОСОБА_1 при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши клопотання дізнавача сектору дізнання ВП №5 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000023 від 19.04.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 296 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Дізнавач ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням про арешт майна, погодженим прокурором Чуднівської окружної прокуратури ОСОБА_4 , в якому зазначено, що у провадженні сектору дізнання ВП №5 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області перебуває кримінальне провадження №0000023 від 19.04.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 296 КК України.

Дане клопотання обґрунтоване тим, що близько 19 год. 30 хв. 18.04.2023 ОСОБА_5 , перебуваючи на території домоволодіння АДРЕСА_1 , з хуліганських мотивів та з явної неповаги до оточуючих, ігноруючи загальноприйняті правила поведінки, за допомогою сокири пошкодив вікна та двері вищевказаного житлового будинку, а також за допомогою сокири погрожував фізичною розправою над своїми батьками.

Вказані відомості 19.04.2023 зареєстровано в Єдиному реєстрі досудових розслідувань за №0000023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 296 КК України.

Так, 18.04.2023 у період часу з 22 год. 05 хв. по 23 год. 30 хв. проведено огляд місця події на території домоволодіння АДРЕСА_1 , під час якого було вилучено сокиру, яку поміщено до паперового конверту та опечатано згідно правил пакування речових доказів та змив з РБК (крові), який поміщено до паперового конверту та вилучено до відділення поліції.

Слідчим на підставі ч. 1 ст. 237 КПК України вказане майно було оглянуто та вилучено до відділення поліції №5 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області оскільки воно має вагоме значення для подальшого розслідування.

Дізнавач ОСОБА_3 до суду не з`явився, подав до суду заяву, в якій просив клопотання розглядати без його участі та задовольнити клопотання.

Розглянувши дане клопотання, долучені до нього матеріали, слідчий суддя прийшов до висновку про необхідність задоволення даного клопотання, виходячи із наступного.

Слідчим суддею встановлено, що близько 19 год. 30 хв. 18.04.2023 ОСОБА_5 , перебуваючи на території домоволодіння АДРЕСА_1 , з хуліганських мотивів та з явної неповаги до оточуючих, ігноруючи загальноприйняті правила поведінки, за допомогою сокири пошкодив вікна та двері вищевказаного житлового будинку, а також за допомогою сокири погрожував фізичною розправою над своїми батьками.

Вказані відомості 19.04.2023 зареєстровано в Єдиному реєстрі досудових розслідувань за №0000023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 296 КК України.

У відповідності до ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до частини 1 статті 131 Кримінального процесуального кодексу України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Частиною 2 статті 131 КПК України передбачено такий вид заходів забезпечення кримінального провадження як арешт майна.

Слідчий суддя встановив, що клопотання подано слідчим із додержанням вимог статті 171 КПК України.

Арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.(частина 1 статті 170 КПК України).

Відповідно до ч. ч. 2, 3 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до частин 1, 2 статті 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач. У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Відповідно до ч.1 ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Враховуючи, що завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, псування, знищення, перетворення, відчуження, а також можливість використання, як доказів відомостей, що представляє собою вказане вилучене майно та неможливість іншими способами довести обставини, які передбачається довести за допомогою цього засобу, тому у дізнання виникла необхідність в накладенні арешту на вказане майно, а тому слідчий суддя вважає за необхідне задовольнити вказане клопотання та накласти арешт на майно.

Керуючись статтями 98, 131, 132, 170-175, 309, 371, 372, 395 КПК України, слідчий суддя -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання дізнавача сектору дізнання ВП №5 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 задовольнити.

Накласти арешт на наступні речі:

- сокиру, яку поміщено до паперового конверту та вилучено до відділення поліції в ході проведення огляду місця події від 18.04.2023 на території домоволодіння АДРЕСА_1 ;

- змив з РБК (крові) з ґрунтового покриття на марлевому тампоні, який поміщено до паперового конверту та вилучено до відділення поліції в ході проведення огляду місця події від 18.04.2023 на території домоволодіння АДРЕСА_1 .

З метою забезпечення виконання ухвали, помістити на зберігання на територію відділення поліції №5 Житомирського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області вищевказане майно, заборонивши їх власникам та законним володільцям розпоряджатися та відчужувати дані речі.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1