Золотоніський міськрайонний суд Черкаської області
Справа № 695/2986/23
номер провадження 1-кс/695/833/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 серпня 2023 рокум. Золотоноша

Слідчий суддя Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

розглянувши у судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора Золотоніської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000488 від 04.08.2023 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1. ст. 249 КК України,

в с т а н о в и в:

прокурор Золотоніської окружної прокуратури ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про арешт майна. В обґрунтування клопотання зазначено, що 03.08.2023 під час патрулювання в адміністративних межах с. Скориківка, Золотоніського району, Черкаської області, виявлено двох осіб, в яких виявлено та вилучено: металевий садок, де знаходились свіжовиловлені раки в кількості 60 шт., волок (висота 2 м, довжина 4 м, вічко 20 на 20 мм). 04.08.2023 розпочато досудове розслідування за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, яке внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000488.

На місце пригоди була відразу направлена слідчо-оперативна група з метою фіксування місця вчинення кримінального правопорушення та вилучення речових доказів.

Дізнавачем СД Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 03.08.2023 в період часу з 18.00 год. по 18.30 год. в адміністративних межах с. Скориківка, Золотоніського району, Черкаської області на березі річки Золотоношка (49.8019444, 32.0716573), проведено огляд місця події, під час якого в ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , було виявлено та вилучено: свіжовиловлені раки - 60 шт., металевий садок, волок (висота 2 м, довжина 4 м, вічко 20 на 20 мм).

03.08.2023 вилучена риба, як така, що піддається швидкому псуванню передана головному державному інспектору рибоохоронного патруля в Черкаській області ОСОБА_7 .

Допитаний ОСОБА_5 пояснив, що 03.08.2023 він разом з ОСОБА_6 направились в адміністративні межі с. Скориківка, Золотоніського району, Черкаської області для того, щоб виловлювати раків за допомогою волока. Прибувши на річку, вони виловили раків в кількості 60 шт., після чого почали витягувати волок та в цей момент їх виявили працівники поліції.

Допитаний ОСОБА_6 надав аналогічні пояснення.

Враховуючи викладене вище, прокурор просить накласти арешт на свіжовиловлені раки - 60 шт., металевий садок, волок (висота 2 м, довжина 4 м, вічко 20 на 20 мм).

Прокурор у судовому засіданні підтримав клопотання про накладення арешту.

Володільці майна ОСОБА_5 та ОСОБА_6 у судове засідання не з`явились, про причини неявки суд не повідоми. Про дату, час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином.

Заслухавши учасників судового процесу, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає до задоволення.

З матеріалів клопотання та доданих до нього матеріалів слідчим суддею встановлено, що проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000488 від 04.08.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

Відповідно до протоколу огляду місця події від 03.08.2023 виявлено та вилучено: свіжовиловлені раки - 60 шт., металевий садок, волок (висота 2 м, довжина 4 м, вічко 20 на 20 мм).

Відповідно до постанови дізнавача СД Золотоніського РВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 від 04.08.2023 вилучені на місці події: свіжовиловлені раки - 60 шт., металевий садок, волок (висота 2 м, довжина 4 м, вічко 20 на 20 мм) визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000488 від 04.08.2023.

03.08.2023 вилучена риба, як така, що піддається швидкому псуванню передана головному державному інспектору рибоохоронного патруля в Черкаській області ОСОБА_7 .

Відповідно до вимог ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Згідно з положеннями ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Крім того, в ч. 2 ст.170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається, в тому числі, і з метою збереження речових доказів.

Відповідно до вимог ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально-протиправним шляхом.

Нормами чинного КПК України передбачено, що арешт майна з метою збереження речових доказів можливий, коли існує сукупність розумних підстав і підозр вважати, що таке майно є доказом злочину.

У відповідності до вимог ст. 171 КПК України, звертаючись з клопотанням про арешт майна, слідчий, прокурор має обґрунтувати свої вимоги щодо наявності підстав для застосування такого обмежувального заходу та надати докази на підтвердження викладених у клопотанні доводів.

Не доведення вказаних обставин, згідно з положеннями ч. 1 ст. 173 КПК України, є підставою для відмови у задоволенні клопотання про арешт майна.

Сукупність наданих суду матеріалів містить достатньо підстав вважати, що 60 особин раків, металевий садок, волок (висота 2 м, довжина 4 м, вічко 20 на 20 мм) є доказами у даному кримінальному провадженні в рамках досудового розслідування кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту на вказане вище майно у зазначений спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження.

Враховуючи зазначене, слідчий суддя приходить до висновку, що матеріали клопотання про арешт майна вказують, що вказане вище майно може зберігати на собі сліди або містити інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, що вказує на його відповідність ст. 98 КПК України.

Таким чином, дослідивши матеріали клопотання, враховуючи правову підставу для арешту майна, наслідки арешту, зважаючи на те, що таке обмеження як накладення арешту на 60 особин раків, металевий садок, волок (висота 2 м, довжина 4 м, вічко 20 на 20 мм) є розумним та виправданим, оскільки незастосування арешту на вказане майно в цілому може призвести до його зникнення, втрати або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Відповідно до ч. ч. 6, 7 ст. 100 КПК України реалізація речових доказів у вигляді товарів або продукції, що піддаються швидкому псуванню, здійснюється за клопотанням слідчого або прокурора до слідчого судді місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, яке розглядається згідно зі ст.ст. 171-173 КПК України.

Пунктом 28 Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження також передбачена передача майна вищевказаної категорії для реалізації за рішенням слідчого судді.

Отже, слід дозволити головному державному інспектору рибоохоронного патруля в Черкаській області ОСОБА_7 реалізацію вказаної вище риби, як такої, що піддається швидкому псуванню.

Відповідно до ст. 175 КПК України, ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором, на яких також покладається обов`язок визначення місця зберігання тимчасово вилученого майна.

Керуючись ст. ст. 98, 167, 170-173,174, 175, 309 КПК України, слідчий суддя,

у х в а л и в:

клопотання задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно під час огляду місця події від 03.08.2023 в адміністративних межах с. Скориківка, Золотоніського району, Черкаської області (49.8019444, 32.0716573), а саме: металевий садок, волок (висота 2 м, довжина 4 м, вічко 20 на 20 мм), шляхом позбавлення права відчуження, розпорядження та користування вказаним майном, до скасування його арешту у встановленому КПК України порядку.

Накласти арешт на тимчасово вилучені під час огляду місця події від 03.08.2023 в адміністративних межах с. Скориківка, Золотоніського району, Черкаської області (49.8019444, 32.0716573) 60 особин раків.

Дозволити реалізацію 60 особин раків головному державному інспектору рибоохоронного патруля в Черкаській області ОСОБА_7 .

Ухвала підлягає до негайного виконання прокурором.

Копію ухвали направити прокурору та володільцям майна.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1