Провадження 1-кп/522/1089/23
У Х В А Л А

в порядку ст. 331 КПК України

29 серпня 2023 року м. Одеса

Приморський районний суд м. Одеси у складі суду:

головуючого судді - ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду в м. Одесі клопотання прокурора про доцільність продовження строку тримання під вартою у кримінальному проваджені № 0000215 від 20.06.2022, по обвинуваченню: ОСОБА_3 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Одеса, громадянка України, незаміжня, з середньою освітою, не працює, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судима,

- у вчиненні злочину передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Учасники процесу:

прокурор - ОСОБА_4 ,

обвинувачена - ОСОБА_3 ,

в с т а н о в и в:

У провадженні Приморського районного суду м. Одеси знаходиться кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_3 у вчиненні злочину передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Прокурор заявив клопотання про продовження строку тримання під вартою, оскільки у обвинуваченої не зменшилися ризики передбачені ст. 177 КПК України, вона обґрунтовано обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, за яке відповідальність передбачена у вигляді позбавлення волі.

Обвинувачена заперечила проти продовження тримання під вартою.

Суд, заслухавши думку сторін, дійшов висновку про таке.

Згідно з ч. 3 ст. 331 КПК України, за наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та надсилається уповноваженій службовій особі до місця ув`язнення.

Відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків а також запобігання спробам: переховуватися від суду; знищити або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків, іншого обвинуваченого, експерта або спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; або вчинити інше кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується.

Як встановлено у судовому засіданні, ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину ч. 2 ст. 307 КК України, який карається позбавленням волі строком понад 5 років.

Обґрунтованість підозри на даній стадії кримінального провадження дозволяє дійти висновку, про наявність підстав для застосування запобіжного заходу.

Так, враховуючи тяжкість вчиненого злочину, зважаючи на суспільний інтерес у забезпечені швидкого, ефективного та об`єктивного кримінального провадження щодо злочинів у сфері незаконного обігу наркотичних речовин, суд вважає реальним ризик передбачений в п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.

При цьому, відповідно до ст. 23 КПК України та 94 КПК України, жоден доказ не має наперед встановленої сили, та повинен бути дослідженим судом під час судового провадження безпосередньо, а тому, зважаючи на стадію судового провадження, суд вбачає реальним ризик, що обвинувачений у разі не застосування запобіжного заходу може впливати на свідків, які безпосередньо судом не допитані.

Також, суд бере до уваги, той факт, що інкримінований злочин ОСОБА_3 є умисним, з метою наживи, що свідчить про наявність ризику, що обвинувачена може вчинити інше аналогічне кримінальне правопорушення.

При вирішенні питання про доцільність продовження запобіжного заходу, суд також враховує обставини зазначені в статті 178 КПК України, а саме наявність стійких соціальних зв`язків, які в свою чергу не виключають встановлених судом ризиків; тяжкість покарання що загрожує відповідній особі у разі визнання її винуватою, характер вчиненого кримінального правопорушення, що ставиться у обвинувачення.

Вирішуючи питання про продовження строку тримання під вартою обвинуваченій суд також враховує положення ст. 9 Конституції України, та ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», згідно яких тривале тримання під вартою обвинуваченого може бути виправданим у зазначеній справі, так як є специфічні ознаки суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає правило поваги до свободи особи (рішення Європейського суду «W. v/ Switherlandjudgement» of 26 January 1993. SeriesAno.254-A, p.15, §30).

Розмір раніше визначеної застави залишити без змін.

Керуючись ст. ст. 132, 176-178, 182-183, 196-197, 331, 372 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора Приморської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_4 , про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченій задовольнити.

Строк тримання під вартою обвинуваченої ОСОБА_3 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_1 , продовжити на 60 (шістдесят) днів, тобто до 27 жовтня 2023 року.

Розмір раніше визначеної застави залишити без змін.

Обвинувачена або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу на рахунок ТУ ДСА України в Одеській області, з призначенням платежу: застава за обвинувачену; справа № 522/11805/22 провадження № 1-кп/522/1089/23.

Обвинувачена звільняється з-під варти після внесення застави. З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачена вважається такою до якої застосовано запобіжний захід у виді застави.

У разі внесення застави, покласти на обвинувачену обов`язки строком на 2 (два) місяці, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:

1) прибувати до суду за кожною вимогою у розумні строки;

2) повідомляти суд про зміну свого місця проживання;

Роз`яснити обвинуваченій наслідки невиконання вказаних обов`язків, а саме: у разі, якщо обвинувачена, будучи належним чином повідомлена, не з`явиться за викликом до суду, без поважних причин не повідомить про причину своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на неї при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави суд вирішує питання про застосування до обвинуваченої запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.

Копію ухвали направити начальнику ДУ «Одеський слідчий ізолятор» - для відома.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом 5 днів з моменту її оголошення.

Суддя: ОСОБА_5