У Х В А Л А Справа № 932/6789/23

Іменем України Провадження № 1-кс/932/2799/23

27 липня 2023 року м. Дніпро

Слідчий суддя Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у м. Дніпрі заяву ОСОБА_3 , про відвід дізнавача від здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000517,-

В С Т А Н О В И В:

24.07.2023 року до слідчого судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська надійшла заява ОСОБА_3 , у якій він прохає відвести дізнавача СД ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 від здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000517, відомості про яке внесені до ЄРДР 13.07.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 355 КК України.

Підставами для задоволення заяви вказав наступне. У провадженні СД ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області перебуває кримінальне провадження, внесеного до ЄРДР за № 0000517 від 13.07.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 355 КК України, у якому ОСОБА_3 визнано потерпілим. В ході досудового розслідування у заявника виникли сумніви щодо неупередженості дізнавача СД ДРУП ГУНП в Дніпропетровській ОСОБА_4 , якою здійснюється досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні. Неупередженість дізнавача, на думку заявника полягає у неналежному виконанні дізнавачем своїх службових та процесуальних обов`язків. Так серед інших підстав зазначає, що під час допиту дізнавач ОСОБА_4 намагались знищити оригінал витягу з договору та викинула його у смітник. У зв`язку із вищевикладеним ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді зі вказаною заявою.

У судове засідання заявник не з`явився, судове засідання прохав провести без його участі.

Дізнавач СД ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 у судове засідання не з`явилась, про дату, час та місце розгляду заяви була повідомлена належним чином, про причини неявки не повідомила.

Дослідивши заяву про відвід, матеріали кримінального провадження, заслухавши думку заявника, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність задоволення вказаної заяви, виходячи з наступного.

Сектором дізнання ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000517 від 13.07.2023 року.

Постановою дізнавача СД ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області від 17.07.2023 року, ОСОБА_3 визнано потерпілим в рамках вищевказаного кримінального провадження.

Вичерпний перелік підстав для відводу прокурора, слідчого, дізнавача наведений у ст. 77 КПК України, згідно з якою прокурор, слідчий, дізнавач не має права брати участь у кримінальному провадженні: якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, членом сім`ї або близьким родичем сторони, заявника, потерпілого, цивільного позивача або цивільного відповідача; якщо він брав участь у цьому ж провадженні як слідчий суддя, суддя, захисник або представник, свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач; якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах кримінального провадження або існують інші обставини, які викликають обґрунтовані сумніви в його неупередженості.

Положеннями ст. 80 КПК України розкрито поняття заяви про відвід, окрім того частиною 5 вказаної статті передбачено, що відвід повинен бути вмотивованим.

Заявник мотивує заяву про відвід дізнавача тим, що дізнавачем СД ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 , не виконуються належним чином свої процесуальні обов`язки, що викликає обгрунтований сумнів в її неупередженості.

Положеннями ст. 77 КПК України визначені підстави для відводу прокурора, слідчого, дізнавача. Так, пунктом 3 ч.1 ст.77 КПК України визначено, що слідчий не має права брати участь у кримінальному провадженні, якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах кримінального провадження або існують інші обставини, які викликають обґрунтовані сумніви в його неупередженості.

Ключовим моментом відводу як цілісного інституту кримінального провадження є упередженість суб`єкта процесуальної діяльності при вирішенні поставлених перед ним питань. Як вбачається із формулювань ст.77 КПК України, інші обставини, які викликають сумнів у неупередженості слідчого, мають бути обумовлені конкретними фактами.

Кримінальне процесуальне законодавство висуває загальні вимоги до вмотивованості відводу, а тому при вирішенні питання про наявність підстав для відводу прокурора та слідчого, доцільним буде звернутись до інших джерел права, які визнані в Україні, а саме практики Європейського суду з прав людини. ЄСПЛ вказав, що наявність безсторонності має визначатися, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв.

Так, згідно правових позицій, висловлених у рішеннях ЄСПЛ, який констатує в аналогічних випадках порушення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року N 475/97-ВР (далі - Конвенція), де зазначено, що кожна людина при визначенні її громадянських прав і обов`язків або при висуненні проти неї будь-якого кримінального обвинувачення має право на справедливий і відкритий розгляд впродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, створеним відповідно до закону. При цьому така інституція як «Суд» в розумінні практики ЄСПЛ має відноситься не тільки саме до суду, а і до інших державних органів в тому числі і прокуратури.

За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретної особи у провадженні, тобто чи виявляє ця особа упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечувала особа відсутність будь-яких сумнівів у її безсторонності. Особиста безсторонність презюмується, поки не надано доказів протилежного. При визначенні наявності у відповідній справі законних підстав сумніватися в безсторонності певного учасника кримінального провадження, позиція особи, яка це стверджує, має важливе, але не вирішальне значення. Вирішальне значення при цьому матиме можливість вважати такі сумніви об`єктивно обґрунтованими, і у цьому зв`язку навіть видимі ознаки можуть мати певне значення.

У відповідності до положень ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до частини 2 ст. 9 КПК України прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, виявити як ті обставини, що викривають, так і ті, що виправдовують підозрюваного, обвинуваченого, а також обставини, що пом`якшують чи обтяжують його покарання, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

Зазначені обставини вимагають від суду створити такі умови, які б гарантували відсутність в учасників кримінального провадження сумнівів щодо об`єктивності і неупередженості слідчого, який здійснює досудове розслідування.

За наведених обставин вбачається, що сумніви потерпілої сторони в неупередженості дізнавача не є очевидно необґрунтованими.

До повноважень слідчого судді належить здійснення у порядку, передбаченому КПК України, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

У своєму рішенні по справі "Фельдман проти України" Європейський суд з прав людини порушенням ст. 6 Конвенції визнав незабезпечення суддею достатніх гарантій для виключення будь-якого розумного сумніву з приводу його безсторонності (див. рішення у справі "Фельдман проти України", заяви N 76556/01 та 38779/04, рішення від 8 квітня 2010 року, п.97).

Разом з цим, слідчий суддя зазначає, що інститут відводу у кримінальному провадженні, закріплений в главі 3 КПК України, містить чітку правову конструкцію «існують інші обставини, які викликають обґрунтовані сумніви в його неупередженості». Тобто системний аналіз положень чинного законодавства у сукупності з послідовною практикою ЄСПЛ приводить до висновку, що підставою для відводу не обов`язково має бути доведений факт упередженості з боку слідчого, прокурора, судді - достатньою підставою є навіть «обґрунтовані сумніви» у наявності такої упередженості.

Слідчий суддя приходить до думки, що з урахуванням вищевикладеного, сумніви потерпілої сторони в упередженості дізнавача СД ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 , можуть бути визнані "обгрунтованими" в очах стороннього незацікавленого спостерігача - що само по собі вже є підставою для задоволення заяви про відвід.

На підставі наведеного, з метою уникнення будь-яких сумнівів в неупередженості дізнавача у даному кримінальному провадженні, слідчий суддя вважає, що заявлений дізнавачу СД ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 відвід підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 77, 80-81, 83 ч.2 ст.376 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_3 , про відвід дізнавача від здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000517- задовольнити.

Відвести дізнавача СД ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 від здійснення досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000517 від 13.07.2023 року.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1