УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09.06.2023 м. Київ

Солом`янський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засіданні ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_5 ,

потерпілої ОСОБА_6 ,

провівши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Солом`янського районного суду міста Києва за адресою м. Київ, вул. Максима Кривоноса, 25 підготовче судове засідання у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 03.12.2022 р. за № 0002741, на підставі обвинувального акту, затвердженого 06.06.2023 р. прокурором першого відділу Київської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_7 , за обвинуваченням

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Конотоп Сумської області, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 187, ч. 4 ст. 409 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

До Солом`янського районного суду міста Києва надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 03.12.2022 р. за № 0002741, затверджений 06.06.2023 прокурором першого відділу Київської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_7 , у відношенні ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 187, ч. 4 ст. 409 КК України.

У підготовчому судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 вважав можливим призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту, у відкритому судовому засіданні судом одноособово або колегіально, залежно від наявності відповідного клопотання від обвинуваченого, за участю учасників кримінального провадження: прокурора, потерпілої, обвинуваченого та його захисника, зазначив, що підстави для повернення обвинувального акту прокурору, так як і підстави для закриття кримінального провадження, відсутні.

Також, від прокурора до суду надійшло клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 строком на 60 днів без права внесення застави, мотивоване тим, що ОСОБА_4 обґрунтовано обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 187, ч. 4 ст. 409 КК України. Зі змісту клопотання прокурора слідує, що досудовим розслідуванням встановлено, що з 02.06.2022 на посаді солдата резерву 47 запасної роти військової частини НОМЕР_1 проходить військову службу під час мобілізації на особливий період солдат ОСОБА_4 . Зазначається, що 02.12.2022 у невстановлений досудовим розслідуванням час, у ОСОБА_4 виник умисел на вчинення нападу з метою заволодіння чужим майном, а саме коштами магазину «Червоне та біленьке», у зв`язку із чим, з цією метою ОСОБА_4 , обслідуючи обстановку та можливі шляхи втечі після вчинення злочину, у період з 20 год. 05 хв. по 20 год. 43 хв. двічі пройшов поблизу вказаного вище магазину, будучи вдягнутим у цивільну форму одягу, рухаючись маршрутом з гаражного кооперативу «СТ ГАРАЖ», що знаходиться за адресою м. Київ, вул. Тополєва, 4/8 у бік будинку 19 по вул. Стадіонній у м. Києві, після чого у невстановленому місці переодягнувся у форму захисного кольору, закривши обличчя пов`язкою. У подальшому, ОСОБА_4 , рухаючись тим же встановленим маршрутом, 02.12.2022 приблизно о 21 год. 58 хв. зайшов до приміщення магазину «Червоне та Біленьке», розташованому у м. Києві по вул. Брюллова, 1-А, де, діючи умисно, в умовах воєнного стану, з корисливих мотивів, з метою незаконного збагачення, демонстративно тримаючи у лівій руці предмет, схожий на ніж, підійшовши до касової зони, де перебувала касир ОСОБА_6 , здійснивши в такий спосіб погрозу застосування насильства, яке є небезпечним для життя та здоров`я останньої. У цей час ОСОБА_6 , сприйнявши дії ОСОБА_4 загрозливими для свого життя, відступила від касового апарату, після чого, ОСОБА_4 , усвідомлюючи, що фізичний та психологічний супротив потерпілої ОСОБА_6 подолано, відкрив касовий апарат, який є іншим сховищем, з якого взяв грошові кошти у сумі 2400 грн., які складали денну заробітну плату ОСОБА_6 , якими розпорядився на власний розсуд. Таким чином, як слідує зі змісту клопотання прокурора, ОСОБА_4 обвинувачується у розбої, поєднаному із погрозою застосування насильства, небезпечного для життя та здоров`я особи, яка зазнала нападу, поєднаному з проникненням у інше сховище, в умовах воєнного стану, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України. Крім того, відповідно до змісту клопотання прокурора слідує, що за згаданих обставин, солдат ОСОБА_4 , усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно-небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, тобто діючи умисно, в умовах воєнного стану, з особистих мотивів, у порушення вимог ст. ст. 17, 65, 68 Конституції України, ст. 17 Закону України «Про оборону України», ст. ст. 11, 16, 37, 129, 130, 199 Статуту внутрішньої служби Збройних Сил України, ст. 1-4 Дисциплінарного Статуту Збройних Сил України та ст. ст. 1-3, 6, 23, 24 Закону України «Про військовий обов`язок та військову службу», з метою ухилитись від несення обов`язків військової служби, використовуючи обставину направлення його 22.11.2022 на лікування до шпиталю у м. Дніпро, як привід для ухилення від несення обов`язків військової служби, 22.11.2022 у невстановлений час, перебуваючи за місцем дислокації військової частини НОМЕР_1 у АДРЕСА_2 , ввівши в оману командування про те, що він убуває на лікування до шпиталю, фактично на лікування не прибув, ухилившись з 22.11.2022 до 09.12.2022 від несення обов`язків військової служби, проводячи час на власний розсуд. Тим самим, ОСОБА_4 обвинувачується в ухиленні військовослужбовця від несення обов`язків військової служби шляхом іншого обману, вчиненого в умовах воєнного стану, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 409 КК України. Прокурор зазначає, що 10.12.2022 ухвалою Солом`янського районного суду міста Києва відносно ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 06.02.2023 р., який у подальшому продовжено до 10.06.2023 р. Продовжують існувати ризики, визначені ч. 1 ст. 177 КПК України, які вказують на те, що обвинувачений може переховуватись від суду, незаконно впливати на потерпілу та свідків у даному кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення, а також перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином. Більш м`які запобіжні заходи не забезпечать належної процесуальної поведінки обвинуваченого під час судового розгляду. У зв`язку із чим, прокурор просить продовжити тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_4 на строк 60 днів, без визначення розміру застави.

Обвинувачений ОСОБА_4 та його захисник адвокат ОСОБА_5 заперечували проти призначення судового розгляду на підставі обвинувального акту. Від захисника обвинуваченого до суду надійшло усне клопотання про повернення обвинувального акту прокурору, мотивоване тим, що досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні проводив неналежний орган досудового розслідування, оскільки провадження підслідне ДБР, натомість - досудове розслідування проводилось Солом`янським районним відділом поліції. Обвинувачений та захисник вважають пред`явлене ОСОБА_4 обвинувачення не обґрунтованим, зазначили, що обвинувачений не має наміру переховуватись від суду чи іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню, заперечують факт розбійного нападу на потерпілу ОСОБА_6 , у зв`язку із чим просили відмовити у задоволенні клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, та застосувати до обвинуваченого більш м`який запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання. Захисник обвинуваченого зазначив, що обвинувачений ОСОБА_4 раніше до кримінальної відповідальності не притягувався, має постійне місце проживання у в/ч, за адресою своєї реєстрації проживав разом із бабусею, що вказує на місці соціальні зв`язки, що просить врахувати суд при постановленні ухвали.

Після роз`яснення обвинуваченому ОСОБА_4 його права на розгляд кримінального провадження стосовно нього колегіально судом у складі трьох суддів, обвинувачений висловив свою думку та просив розглядати кримінальне провадження суддею одноособово.

Зазначену позицію обвинуваченого підтримав його захисник адвокат ОСОБА_5 , зазначивши, що просить розглядати кримінальне провадження суддею одноособово.

Потерпіла ОСОБА_6 підтримала прокурора, просила призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту, продовжити строк тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_4 , відмовити у задоволенні клопотання захисника обвинуваченого про повернення обвинувального акту прокурору.

Прокурор ОСОБА_3 заперечував проти задоволення клопотання захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_5 про повернення обвинувального акту прокурору, зазначивши, що обвинувальний акт відповідає вимогам ст. 291 КПК України, а тому відсутні підстави для повернення обвинувального акту прокурору.

Заслухавши думки учасників кримінального провадження стосовно можливості призначення судового розгляду на підставі обвинувального акту за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 187, ч. 4 ст. 409 КК України, розглянувши клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 про повернення обвинувального акту прокурору, клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_4 , перевіривши обвинувальний акт на його відповідність вимогам ст. 291 КПК України, суд дійшов наступних висновків.

Обвинувальний акт у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 187, ч. 4 ст. 409 КК України, відповідає вимогам ст. 291 КПК України, при його затвердженні прокурором дотримано вимоги процесуального закону, порушень вимог КПК України, які б унеможливлювали призначення судового розгляду на підставі обвинувального акту та являлись підставою для повернення обвинувального акту прокурору, судом не встановлено.

Судом на виконання вимог ч. 4 ст. 315 КПК України обвинуваченому ОСОБА_4 було роз`яснено його право заявити суду клопотання про розгляд кримінального провадження стосовно нього колегіально судом у складі трьох суддів.

Із врахуванням позиції обвинуваченого ОСОБА_4 , який повідомив суд, що ним не буде заявлено клопотання про розгляд кримінального провадження стосовно нього колегіально судом у складі трьох суддів, та просив суд здійснювати розгляд кримінального провадження одноособово, суд приходить до висновку, що обвинувальний акт за підсудністю підлягає розгляду Солом`янським районним судом міста Києва у відкритому судовому засіданні у приміщенні Солом`янського районного суду міста Києва за адресою м. Київ, вул. Максима Кривоноса, 25 суддею одноособово за участю учасників кримінального провадження: прокурора, обвинуваченого, захисника обвинуваченого та потерпілої.

Перешкод для призначення судового розгляду судом не встановлено, підстави для прийняття рішення в порядку, передбаченому п. 1-4 ч. 3 ст. 314 КПК України, відсутні, як і підстави для закриття кримінального провадження, передбачені п. 4-8, 10 ч. 1 або ч. 2 ст. 284 КПК України.

Оцінюючи доводи клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 про повернення обвинувального акту прокурору, суд зазначає наступне.

Відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти рішення повернути обвинувальний акт, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру прокурору, якщо вони не відповідають вимогам цього Кодексу.

Статтею 291 КПК України визначені вимоги до обвинувального акту та реєстру матеріалів досудового розслідування.

Так, відповідно до ст. 291 КПК України обвинувальний акт складається слідчим, дізнавачем, після чого затверджується прокурором. Обвинувальний акт може бути складений прокурором, зокрема якщо він не погодиться з обвинувальним актом, що був складений слідчим, дізнавачем.

Обвинувальний акт має містити такі відомості: найменування кримінального провадження та його реєстраційний номер; анкетні відомості кожного обвинуваченого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство); анкетні відомості кожного потерпілого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство); анкетні відомості викривача (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство); прізвище, ім`я, по батькові та займана посада слідчого, прокурора; виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення; обставини, які обтяжують чи пом`якшують покарання; розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням; підстави застосування заходів кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, які прокурор вважає встановленими; розмір витрат на залучення експерта (у разі проведення експертизи під час досудового розслідування); розмір пропонованої винагороди викривачу; дату та місце його складення та затвердження.

Обвинувальний акт підписується слідчим, дізнавачем та прокурором, який його затвердив, або лише прокурором, якщо він склав його самостійно.

До обвинувального акта додається: реєстр матеріалів досудового розслідування; цивільний позов, якщо він був пред`явлений під час досудового розслідування; розписка підозрюваного про отримання копії обвинувального акта, копії цивільного позову, якщо він був пред`явлений під час досудового розслідування, і реєстру матеріалів досудового розслідування (крім випадку, передбаченого частиною другою статті 297-1 цього Кодексу); розписка або інший документ, що підтверджує отримання цивільним відповідачем копії цивільного позову, якщо він був пред`явлений під час досудового розслідування не до підозрюваного; довідка про юридичну особу, щодо якої здійснюється провадження, у якій зазначаються: найменування юридичної особи, її юридична адреса, розрахунковий рахунок, ідентифікаційний код, дата і місце державної реєстрації.

Враховуючи вищевикладене у розрізі клопотання захисника обвинуваченого, суд не вбачає підстав для повернення обвинувального акту прокурору.

Згідно з ч. 3 ст. 314 КПК України на стадії підготовчого судового засідання суд має встановити, чи відповідає по формі обвинувальний акт вимогам ст. 291 КПК України, та чи не містить він положення, що суперечать одне одному.

Водночас, обставини, викладені в обвинувальному акті, формулювання обвинувачення та правова кваліфікація кримінального правопорушення, тобто суть обвинувального акта та пред`явленого особі обвинувачення, є предметом розгляду в судовому засіданні кримінального провадження по суті.

У підготовчому судовому засіданні суд не оцінює зібрані стороною обвинувачення докази з точки зору їх допустимості, належності та достовірності.

Таким чином, клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 про повернення обвинувального акту прокурору задоволенню не підлягає.

Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.

Згідно із ч. ч. 1, 2 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Так, судом на виконання ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 було встановлено, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 187 КК України, а саме у розбої, поєднаному із погрозою застосування насильства, небезпечного для життя та здоров`я особи, яка зазнала нападу, поєднаному з проникненням у інше сховище, вчинене в умовах воєнного стану, а також у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 409 КК України, а саме в ухиленні військовослужбовця від несення обов`язків військової служби шляхом іншого обману, вчинене в умовах воєнного стану.

Враховуючи, що суд на даному етапі розгляду кримінального провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні інкримінованого їй кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, таким чином, з огляду на наведені у клопотанні прокурора доводи, суддя приходить до висновку про наявність обґрунтованої підозри щодо вчинення ОСОБА_4 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 187, ч. 4 ст. 409 КК України.

Суд звертає увагу на те, що поняття «обґрунтована підозра» наведено в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якого обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28.10.1994, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.09.1990).

При оцінці ризику переховування від правосуддя може братися до уваги (поряд з іншими обставинами) і загроза відносно суворого покарання. Так, у рішення ЄСПЛ «Пунцельт проти Чехії» («Punzelt v. Czech Republic») 31315/96 від 25.04.2000, Страсбурзький суд визнав достатнім мотивування чеських судів, що прийняли рішення про тримання під вартою з огляду в тому числі на те, що заявникові загрожувало відносно суворе покарання.

Згідно із положеннями рішення Конституційного Суду України від 08.07.2003 року за № 14-рп/2003 при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу разом з іншими обставинами враховується тяжкість злочину, у вчиненні якого підозрюється, обвинувачується особа.

Так, в ході судового розгляду клопотання прокурора знайшли своє підтвердження обставини продовження існування ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, на які вказує прокурор у поданому клопотанні.

Зокрема, продовжують існувати ризики того, що обвинувачений ОСОБА_4 може переховуватись від суду, незаконно впливати на потерпілу та свідків у цьому кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Зазначені висновки суду ґрунтуються на тому, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України, за вчинення якого обвинуваченому може загрожувати покарання у виді позбавлення волі на строк від восьми до п`ятнадцяти років з конфіскацією майна, а також у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 409 КК України, яке відповідно до ч. 5 ст. 12 КК України належить до тяжких злочинів, за вчинення якого обвинуваченому може загрожувати покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років, а тому, усвідомлюючи невідворотність покарання, яке може бути йому призначено судом у випадку визнання ОСОБА_4 винуватим у вчиненні інкримінованих кримінальних правопорушень на підставі вироку суду, обвинувачений може вживати заходів, спрямованих на переховування від суду, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином. Обвинувачений ОСОБА_4 не має постійного зареєстрованого місця проживання у м. Києві, не одружений, малолітніх чи неповнолітніх дітей на утриманні немає, що у своїй сукупності вказує на відсутність в обвинуваченого стійких соціальних зв`язків, та свідчить про наявність ризику, що обвинувачений може вчинити інше кримінальне правопорушення. Крім того, обвинуваченому у порядку ст. 290 КПК України відкриті матеріали досудового розслідування, а тому він обізнаний із анкетними відомостями потерпілої та свідків у даному кримінальному провадженні, що вказує на наявність ризику можливого впливу на потерпілу та свідків з метою зміни останніми своїх показів, наданих на досудовому розслідуванні.

При розгляді клопотання прокурора про продовження застосування відносно обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, судом враховано особу обвинуваченого, який раніше до кримінальної відповідальності не притягувався, зареєстрованого постійного місця проживання у м. Києві не має, однак проживав у військовому містечку при в/ч, де проходив військову службу за мобілізацією, не одружений, малолітніх чи неповнолітніх дітей не має.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у виді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як, до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Згідно п.2 ч. 4 ст. 183 КПК України суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, який спричинив загибель людини.

Таким чином, виходячи з вищевикладеного, із врахуванням положень п. 4 ч. 2 ст. 183, п. 2 ч. 4 ст. 183 КПК України, та враховуючи особу обвинуваченого, суд приходить до висновку, що саме запобіжний захід у вигляді тримання під вартою зможе забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого ОСОБА_4 на даному етапі розгляду кримінального провадження та запобігти ризикам, встановленим судом та переліченим в ухвалі суду.

Жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого ОСОБА_4 .

У зв`язку із викладеним, та із врахуванням тієї обставини, що на стадії досудового розслідування відносно ОСОБА_4 було застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, який було продовжено ухвалою слідчого судді до 10.06.2023 р., суд приходить до висновку про наявність підстав для продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 на строк 60 днів, без визначення розміру застави.

Керуючись ст. ст. 31, 314, 315, 131, 132, 176-178, 183, 184, 186, 193, 194, 196, 197, 291, 336, 376 КПК України, суд

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5 про повернення обвинувального акту прокурору, - відмовити.

Призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту, затвердженого 06.06.2023 р. прокурором першого відділу Київської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_7 , у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 03.12.2022 р. за № 0002741, за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 187, ч. 4 ст. 409 КК України, у відкритому судовому засіданні в приміщенні Солом`янського районного суду міста Києва за адресою м. Київ, вул. Максима Кривоноса, 25 на 19 червня 2023 року о 12 год. 30 хв.

Судовий розгляд кримінального провадження проводити суддею одноособово.

В судове засідання викликати учасників кримінального провадження: прокурора, обвинуваченого, його захисника, потерпілу.

Клопотання прокурора першого відділу Київської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону ОСОБА_3 про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 187, ч. 4 ст. 409 КК України, строк тримання під вартою на 60 (шістдесят) днів, тобто до 07 серпня 2023 року включно, без визначення розміру застави.

Ухвала суду діє до 07 серпня 2023 року включно та підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з моменту проголошення ухвали.

Суддя ОСОБА_1