справа № 296/6243/23
провадження № 51-4544 впс 23
О К Р Е М А Д У М К А
судді Першої судової палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду ОСОБА_1 щодо подання голови Житомирського апеляційного суду про направлення матеріалів провадження (справа № 296/6243/23) за апеляційною скаргою прокурора Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_2 на ухвалу Корольовського районного суду м. Житомира від
До Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду (далі - Суд) надійшло подання Житомирського апеляційного суду про направлення вищевказаних матеріалів провадження із зазначеного суду до апеляційного суду іншої області. Подання мотивовано тим, що в Житомирському апеляційному суді неможливо утворити склад суду для судового провадження в апеляційному порядку за вищевказаною апеляційною скаргою.
Ухвалою колегією суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду від 31 липня 2023 року у задоволенні вказаного подання було відмовлено. Колегія суддів зазначила, що відповідно до вимог ч. 1 ст. 76 КПК України зі змінами, внесеними Законом України від 2 грудня 2020 року № 1027-ІХ «Про внесення змін до Кримінального процесуального кодексу України щодо забезпечення виконання рішення Конституційного Суду України стосовно оскарження ухвали суду про продовження строку тримання під вартою», що набув чинності 14 січня 2021 року, суддя, який брав участь у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, не має права брати участі у цьому ж провадженні в суді першої, апеляційної і касаційної інстанцій, крім випадків перегляду ним в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, про зміну іншого запобіжного заходу на запобіжний захід у виді тримання під вартою або про продовження строку тримання під вартою, яка була постановлена під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті. Частиною 2 статті 131 КПК України передбачено, що заходом забезпечення кримінального провадження є не тільки тримання під вартою, а й інші заходи, в тому числі й відсторонення від посади. У даному випадку місцевий суд постановив ухвалу про відмову у відстороненні від посади обвинуваченого, яка була оскаржена до суду апеляційної інстанції. Таким чином, колегія суддів прийшла до висновкуЮ що виключення з автоматизованого розподілу цих матеріалів провадження суддів судової палати з розгляду кримінальних справ ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 на підставі ч. 1 ст. 76 КПК не ґрунтується на нормах закону, а тому підстав для задоволення подання немає.
Вважаю за необхідне по даній справі висловити окрему думку, виходячи з таких міркувань.
Зі змісту подання та наданих матеріалів кримінального провадження вбачається, що ухвалою Житомирського апеляційного суду від 24 квітня 2023 року, 02 травня 2023 року, 25 травня 2023 року, судді палати з розгляду кримінальних справ ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 вже брати участь у вказаному кримінальному провадженні під час апеляційного перегляду судових рішень у вказаному кримінальному провадженні під час досудового розслідування.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 76 КПК України зі змінами, внесеними Законом України від 2 грудня 2020 року № 1027-ІХ «Про внесення змін до Кримінального процесуального кодексу України щодо забезпечення виконання рішення Конституційного Суду України стосовно оскарження ухвали суду про продовження строку тримання під вартою», що набув чинності 14 січня 2021 року, суддя, який брав участь у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, не має права брати участі у цьому ж провадженні в суді першої, апеляційної і касаційної інстанцій, крім випадків перегляду ним в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, про зміну іншого запобіжного заходу на запобіжний захід у виді тримання під вартою або про продовження строку тримання під вартою, яка була постановлена під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті.
Хоча частиною 2 статті 131 КПК України і передбачено, що заходом забезпечення кримінального провадження є не тільки тримання під вартою, а й інші заходи, в тому числі й відсторонення від посади, однак, наведена вище норма кримінального процесуального закону (ч.1 ст. 76 КПК України) чітко визначає вичерпний перелік випадків, що уможливлюють повторну участь судді в кримінальному провадженні.
Такими випадками є лише повторна участь судді при вирішенні питань, пов`язаних із застосуванням найбільш суворого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, що обумовлено надзвичайно стислими строками здійснення судового контролю за дотриманням прав і свобод підозрюваних осіб. Адже передання кримінального провадження до іншого суду завжди об`єктивно пролонгує строк судового реагування на поданні матеріали та, відповідно, збільшує ризик порушення розумних строків розгляду обґрунтованості обмеження права особи на свободу та особисту недоторканність.
Відсторонення від посади не обумовлює виникнення подібних ризиків, тож вирішення такого питання судом, в тому числі в апеляційному порядку, і не визначено законодавцем як обставина, що надає можливість повторної участі судді в кримінальному провадженні.
Виходячи з наведеного вище та керуючись ст. 34 КПК України, вважаю, що необхідно було задовольнити подання голови Житомирського апеляційного суду про направлення матеріалів провадження (справа № 296/6243/23) за апеляційною скаргою прокурора Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_2 на ухвалу Корольовського районного суду м. Житомира від
Суддя ОСОБА_1