СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кс/759/3162/23
ун. № 759/9508/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 травня 2023 року слідчий суддя Святошинського районного суду м .Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора Святошинської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого слідчого відділу Святошинського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002041 від 25.05.2023, про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Велика Вільшанка Васильківського району Київської області, громадянина України, українця, з середньою спеціальною освітою, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , зі слів в силу ст. 89 КК України раніше не судимого, який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 296 КК України,

ВСТАНОВИВ:

27.05.2023 до слідчого судді надійшло вказане клопотання слідчого, в обґрунтування якого зазначено, що у провадженні слідчого відділу Святошинського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві знаходиться кримінальне провадження № 0002041 від 25.05.2023, за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 25.05.2023, близько 20 год. 30 хв., ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи неподалік супермаркету «Фора», за адресою: м. Київ, вул. Якуба Коласа, 25, грубо порушуючи громадський порядок, з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалось особливою зухвалістю, використовуючи заздалегідь заготовлений предмет для нанесення тілесних ушкоджень, ззовні схожий на ніж, вчинив хуліганські дії, які виразились в погрозі заподіяння тілесних ушкоджень ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Так, 25.05.2023, у вечірній час доби, ОСОБА_4 перебував поблизу супермаркету «Фора», за адресою: м. Київ, вул. Якуба Коласа, 25, де проводив особисте дозвілля. Цього ж дня, близько 20 год. 20 хв., ОСОБА_4 , перебуваючи безпосередньо неподалік входу до зазначеного супермаркету, без будь-якої причини, почав чіплятись до перехожих громадян, висловлюючись при цьому на їх адресу нецензурною лайкою. В цей же час, повз зазначене місце проходила раніше невідома ОСОБА_4 - ОСОБА_7 , яка прямувала до магазину. Побачивши останню, ОСОБА_4 почав до неї чіплятись, висловлюватись на її адресу нецензурною лайкою та погрожувати фізичною розправою. В якийсь момент, ОСОБА_4 , продовжуючи перебувати біля входу до зазначеного супермаркету, усвідомлюючи, що знаходиться в громадському місці, нехтуючи елементарними правилами поведінки, грубо порушуючи громадський порядок, з мотивів явної неповаги до суспільства, прагнучи показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, з метою вчинення хуліганських дій, дістав з невстановленого місця кухонний ніж, разом з яким підійшов до ОСОБА_7 та почав погрожувати останній фізичною розправою, провокуючи її на конфлікт. Остання, в свою чергу, зайшла до приміщення супермаркету, а ОСОБА_4 невдовзі було затримано працівниками поліції.

В ході досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні виникла необхідність у обранні запобіжного заходу щодо підозрюваного ОСОБА_4 у вигляді тримання під вартою, оскільки є достатньо підстав вважати, що існують ризики того, що він може здійснити дії, передбачені п. п. 1,3,5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: переховуватись від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на потерпілого та свідків; вчинити інше кримінальние правопорушення.

Прокурор у судовому засіданні клопотання підтримав, посилаючись на викладені у ньому обставини та просив слідчого суддю застосувати щодо підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб (в межах строку досудового розслідування).

Захисник, думку якого підтримав підозрюваний ОСОБА_4 ,заперечив проти задоволення клопотання, посилаючись на те, що прокурором не доведено, що застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу не зможе забезпечити його належну процесуальну поведінку.

Вислухавши думку прокурора, підозрюваного та його захисника, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов таких висновків.

Згідно ст. 177 ч. 1 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до ст.177 ч. 2 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, згідно ст. 178 КПК України, враховується: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; міцність соціальних зав`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; майновий стан підозрюваного; наявність судимостей у підозрюваного; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Таким чином, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (ч. 1 ст. 194 КПК України).

Вирішуючи питання щодо обґрунтованості підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого йому кримінального правопорушення, слідчий суддя враховує практику Європейського суду з прав людини, яка відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права. У своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, зокрема, «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук та Йонкало проти України», наголошує, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

Крім цього, у рішенні ЄСПЛ у справі «Мюррей проти Сполученогс Королівства» №14310/88 від 23 жовтня 1994 року зазначено, що «факти, які є причиною виникнення підозрі не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Як вбачається з матеріалів клопотання, 26.05.2023р. ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України.

Обставини, викладені у повідомленні про підозру ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, обґрунтовано підтверджуються зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом огляду місця події від 25.05.2023, протоколом допиту потерпілої ОСОБА_7 , протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участі потерпілої ОСОБА_7 , протоколом проведення слідчого експерименту за участі потерпілої ОСОБА_7 , протоколом допиту свідка ОСОБА_8 , протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участі свідка ОСОБА_8 , протоколом проведення слідчого експерименту за участі свідка ОСОБА_8 , протоколами допитів свідків ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та ОСОБА_11 , протоколом затримання ОСОБА_4 в порядку ст. 208 КПК України, іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Враховуючи обставини кримінального правопорушення, їх наслідки, тяжкість покарання за злочин, у вчиненні якого оголошено підозру (позбавлення волі на строк від трьох до семи років), сукупність установлених даних про особу підозрюваного ОСОБА_4 , який раніше не судимий, має постійне місце проживання, працює вантажником, неодружений, є підстави вважати, що існують наступні ризики, передбачені ст.177 КПК України.

Ризик того, що підозрюваний ОСОБА_4 , усвідомлюючи невідворотність покарання за кримінальне правопорушення, може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду.

При встановленні наявності ризику впливу на потерпілу та свідків у кримінальному провадженні, слідчий суддя бере до уваги те, що підозрюваному відомі адреси проживання таких осіб, контактні дані, останні мешкають неподалік один від одного. Вищенаведене дає підстави обґрунтовано припускати можливість незаконного впливу зі сторони підозрюваного ОСОБА_4 на свідків з метою уникнення кримінальної відповідальності шляхом спонукання їх до відмови від раніше наданих показів або їх зміни.

Водночас ризик того, що підозрюваний, будучи на волі, може вчинити інше кримінальне правопорушення, під час судового розгляду клопотання, не знайшов свого підтвердження.

Відповідно до ч. 1 ст.183КПКУкраїни тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Прокурором не доведено, що обрання більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою, не зможе запобігти встановленим ризикам, передбаченим п.1, п.3 ч.1 ст.177 КПК України.

З огляду на викладене, клопотання слідчого про обрання підозрюваному ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задоволенню не підлягає.

Водночас, враховуючи наявність ризиків, передбачених ч.1 ст. 177 КПК України, вагомість доказів на підтвердження обґрунтованості підозри, дані про особу підозрюваного, слідчий суддя вважає, що до ОСОБА_4 необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту із покладанням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, оскільки у такий спосіб буде забезпечено пропорційність дотримання балансу між гарантіями виконання підозрюваним своїх процесуальних обов`язків, дотриманням належної поведінки, усуненням негативних ризиків для кримінального провадження та необхідністю недопущення зайвого втручання у приватне життя.

Керуючись ст.ст. 40, 131-132, 176-178, 181, 183-184, 193, 194, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання слідчого - відмовити.

Застосувати стосовно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту в межах строку досудового розслідування, тобто до 26 липня 2023 року включно, заборонивши йому залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_2 , за виключенням необхідності отримання невідкладної медичної допомоги або/та необхідності забезпечення особистої безпеки у період дії воєнного стану, шляхом перебування у захисних спорудах (бомбосховищах) на випадок оголошення повітряної тривоги.

У відповідності до вимог ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_4 наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора чи суду за викликом;

- не відлучатись з населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або роботи;

- заборонити спілкування з потерпілою та свідками в даному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання слідчому у кримінальному провадженні свій паспорт (паспорти, якщо їх декілька) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати для виконання до органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваної особи.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що відповідно до частини п`ятої статті 181 Кримінального процесуального кодексу України працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних з виконанням покладених на нього зобов`язань.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали складено та оголошено 01.06.2023.

Cлідчий суддя ОСОБА_1