Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/1410/23
Номер провадження 1-кс/711/445/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 травня 2023 року м. Черкаси

Слідчий суддя Придніпровського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 ,

за участі:

секретаря судових засідань - ОСОБА_2 ,

особи, що подала скаргу - ОСОБА_3 ,

прокурора - ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Придніпровського районного суду м. Черкаси скаргу ОСОБА_3 та ОСОБА_5 на дії, рішення та бездіяльність заступника керівника Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_6 щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 , діючи в своїх інтересах та як представник ОСОБА_5 , 06.03.2023 звернулась до слідчого судді з скаргою на бездіяльність заступника керівника Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_6 щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Свою скаргу обґрунтовує тим, що 02.02.2022 слідчий суддя Придніпровського районного суду м. Черкаси ОСОБА_7 виніс ухвалу, якою зобов`язав Черкаську окружну прокуратуру внести до ЄРДР відомості, які містяться в заяві ОСОБА_3 про вчинення кримінальних правопорушень від 20.01.2022, тобто внести до ЄРДР за ст. 398, ст. 296 ч. 2 КК України. Проте, відомості було внесено за ст. 356 КК України, яка не стосується жодної з них. Так, ОСОБА_3 вважає, що відносно неї слід було внести відомості за ст. 398 КК України - погроза вбивством представнику. Є кримінальне провадження за ст. 187 ч. 4 (ст. 286) КК України відносно ОСОБА_8 та його сина ОСОБА_9 , які нанесли ОСОБА_3 тяжкі тілесні ушкодження з загрозою для життя в момент заподіяння. ОСОБА_8 та ОСОБА_10 умисно, з метою заволодіння чужим майном, чужою власністю, погрожують ОСОБА_3 та її сину ОСОБА_11 , намагались отруїти її та сина за адресою АДРЕСА_1 , за якою вона доглядає, вона є представником ОСОБА_5 , якій належить 73/100 вказаної квартири. ОСОБА_8 та ОСОБА_10 у даній квартирі відрізали світло, перерізали труби гарячої та холодної води в кухні, ванній кімнаті та туалеті, зламали та замінили замок на вхідних дверях. Вказані особи знають, що ОСОБА_5 на даний час знаходиться в окупованому Маріуполі, де ракетою знищено будинок та загинули син і невістка останньої. ОСОБА_12 вважає, що прокуратура організувала проти неї ОСОБА_8 та приховує його злочини, навіть підроблене посвідчення інваліда другої групи Афганістану, знаючи, що останній там не був.

На підставі викладеного просить зобов`язати Черкаську окружну прокуратуру внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості за її заявою про вчинення ОСОБА_8 та ОСОБА_13 кримінальних правопорушень, передбачених ст. 398, ст. 296 ч. 2 КК України, виконавши ухвалу Придніпровського районного суду м. Черкаси від 02.02.2022 та заяву від 20.01.2022.

В судовому засіданні скаржник ОСОБА_3 підтримала свою скаргу та наполягала на внесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за її заявою від 20.01.2022. При цьому пояснила, що нею та ОСОБА_5 20.01.2022 було подано заяву до Черкаської окружної прокуратури про вчинення злочину. Оскільки відомості за їхньою заявою внесено не було, то вона звернулась до слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси з скаргою в порядку ст. 303 КПК України. Ухвалою слідчого судді від 02.02.2022 у справі №711/661/22 було задоволено скаргу та зобов`язано Черкаську окружну прокуратуру внести до ЄРДР відомості за її заявою про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ст. 398, ст. 296 ч. 2 КК України. Проте, на її думку, ухвала слідчого судді досі не виконана, оскільки відомості до ЄРДР внесено з правовою кваліфікацією за ст. 356 КК України. Просила зобов`язати уповноважену особу Черкаської окружної внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості за їхньою заявою від 20.01.2022, чим буде виконано ухвалу Придніпровського районного суду м. Черкаси від 02.02.2022.

В судове засідання скаржниця ОСОБА_5 не з`явилась, про розгляд скарги повідомлялась шляхом розміщення оголошення на офіційному сайті Судової влади України.

ОСОБА_3 в судовому засіданні надала копію нотаріально посвідченої довіреності від 02.03.2021, якою ОСОБА_5 уповноважила її на представництво інтересів. ОСОБА_3 вказала, що вона по даній довіреності здійснює представництво інтересів ОСОБА_5 та від її імені мала право підписувати та подавати дану скаргу, як і представляти інтереси в даній справі.

Прокурор Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечував проти задоволення скарги, оскільки вже внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості за заявою ОСОБА_3 від 20.01.2022, на підтвердження чого надав копію витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань.Також вказав на те, що доводи про невиконання ухвали слідчого судді про внесення відомостей до ЄРДР за заявою від 20.01.2022 спростовуються змістом даної скарги, у якій вказано, що відомості внесено. Незгода з визначеною правовою кваліфікацією не може бути підставою для повторного внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Просив відмовити в задоволенні скарги. На підтвердження вказаного прокурор надав копію витягу з ЄРДР. Крім того звертав увагу на те, що ОСОБА_3 не є особою уповноваженою на звернення з даною скаргою до слідчого судді в інтересах ОСОБА_5 , оскільки надана нею довіреність не наділяє її такими повноваженнями. Відповідно до норм КПК України таке представництво здійснюється адвокатами.

Слідчий суддя, вислухавши доводи скаржниці ОСОБА_3 та думку прокурора, дослідивши матеріали скарги, приходить до наступних висновків.

Щодо розгляду скарги в частині вимог скаржника ОСОБА_5 .

Частинами 3, 4 ст. 131-2 Конституції України визначено, що виключно адвокат здійснює представництво іншої особи в суді, а також захист від кримінального обвинувачення. Законом можуть бути визначені винятки щодо представництва в суді у трудових спорах, спорах щодо захисту соціальних прав, щодо виборів та референдумів, у малозначних спорах, а також стосовно представництва малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена.

Відповідно до ч.3 ст.26 КПК слідчий суддя вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та відносяться до його повноважень. Коли положення КПК України не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Порядок звернення до суду за судовим захистом у кримінальному провадженні врегульований КПК України, зокрема, право на подання скарги на бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, передбачено п. 1 ч.1 ст. 303 КПК України.

Порядок звернення зі скаргами та їх розгляду слідчим суддею врегульовано ст.ст. 304-307 КПК України.

На підтвердження своїх повноважень, як представника скаржника - ОСОБА_5 , ОСОБА_3 надано нотаріальну посвідчену довіреність від 02.03.2021, відповідно до якої ОСОБА_5 доручила ОСОБА_3 представляти її інтереси в усіх цивільних, господарських, адміністративних справах, зокрема в загальних судах, з усіма процесуальними правами та обов`язками, які надано законом позивачу, відповідачу, третій особі, потерпілому, суб`єкту оскарження в процесі.

Перелік документів, якими підтверджуються повноваження представників на участь у кримінальному провадженні, передбачені вимогами статей 58, 63 КПК України.

Зокрема ст. 58 КПК України, передбачено - повноваження представника потерпілого на участь у кримінальному провадженні підтверджуються: 1) документами, передбаченими статтею 50 цього Кодексу, - якщо представником потерпілого є особа, яка має право бути захисником у кримінальному провадженні; 2) копією установчих документів юридичної особи - якщо представником потерпілого є керівник юридичної особи чи інша уповноважена законом або установчими документами особа; 3) довіреністю - якщо представником потерпілого є працівник юридичної особи, яка є потерпілою.

Аналогічні вимоги до документів на підтвердження повноважень представника цивільного позивача, цивільного відповідача, закріплені ч. 2 ст. 63 КПК України .

Згідно ч. 1 ст. 50 КПК України, - повноваження захисника на участь у кримінальному провадженні підтверджуються: 1) свідоцтвом про право на зайняття адвокатською діяльністю; 2) ордером, договором із захисником або дорученням органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

З пояснень ОСОБА_3 , в судовому засіданні встановлено, що скаргу від імені ОСОБА_5 подано ОСОБА_3 як представником за довіреністю, оскільки сама ОСОБА_5 знаходиться на окупованій території, в м. Маріуполь.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 304 КПК України, скарга повертається, якщо скаргу подала особа, яка не має права подавати скаргу.

Враховуючи, що скаргу від імені ОСОБА_5 подано особою, яка не має права подавати скаргу, та при відкритті провадження зазначені обставини не були відомі, слідчий суддя приходить до висновку, що скарга в частині вимог ОСОБА_5 підлягає залишенню без розгляду.

Водночас, слідчий суддя вважає за необхідне роз`яснити, що повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, в порядку, передбаченому КПК України.

Щодо розгляду скарги в частині вимог скаржника ОСОБА_3 .

Приписами ч. 1 ст. 24 КПК України кожному гарантовано право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно практики Європейського суду з прав людини, зокрема, у справі «Мельник проти України» право доступу до суду не є абсолютним, воно може бути обмеженим, особливо щодо умов прийнятності скарги. Ці обмеження повинні мати законну мету та бути пропорційними між використаними засобами та досягнутими цілями.

Згідно з положеннями п.1 ч.1 ст. 303 КПК на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора:

1) бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна.

В скарзі та поясненнях, наданих в судовому засіданні, ОСОБА_3 зазначає, що 20.01.2022 нею було подано заяву до Черкаської окружної прокуратури про вчинення кримінальних правопорушень щодо неї та її сина ОСОБА_11 . За вказаною заявою відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань було внесено на підставі ухвали слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси від 02.02.2022 (справа №711/661/22). Проте, вона вважає, що оскільки відомості до ЄРДР було внесено з правовою кваліфікацією за ст. 356 КК України, а не за тими статтями, які вона зазначала в своїй заяві від 20.01.2022, то ухвалу слідчого суді від 02.02.2022 виконано не було і відомості по її заяві не внесено. Тому просить внести до ЄРДР відомості за її заявою від 20.01.2022 саме з правовою кваліфікацією дій ОСОБА_8 та ОСОБА_13 за ст. 398, ч. 2 ст. 296 КК України.

З дослідженої в судовому засіданні ухвали слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси від 02.02.2022 в справі №711/661/22 за скаргою ОСОБА_3 на дії, рішення та бездіяльність керівника Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_6 встановлено, що скаргу ОСОБА_3 було задоволено та зобов`язано уповноважену особу Черкаської окружної прокуратури, у відповідності до ст. 214 КПК України, внести відомості, які містяться у заяві ОСОБА_3 про вчинення кримінальних правопорушень від 20.01.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Вказана ухвала слідчого судді набрала законної сили.

У зазначеній вище ухвалі слідчого судді відсутнє зобов`язання на внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_3 від 20.01.2022 з визначеною правовою кваліфікацією кримінальних правопорушень.

Згідно витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань вбачається, що:

- 04.02.2022 року до ЄРДР за №0000012 було внесено відомості за заявою ОСОБА_3 з зазначенням короткого викладу обставин вказаних в її заяві щодо вчинення самоправних дій відносно неї, за правовою кваліфікацією кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України.

За таких обставин, доводи ОСОБА_3 щодо невиконання ухвали слідчого судді Придніпровського районного суду м. Черкаси від 02.02.2022 (справа №711/661/22) є необґрунтованими.

Порядок внесення відомостей до ЄРДР регламентований статтею 214 КПК та Положенням про ЄРДР, порядок його формування та ведення (затверджене наказом Офісу Генерального прокурора № 298 від 30.06.2020).

Відповідно до пунктів 4, 5 частини 5 статті 214 КПК до ЄРДР вносяться короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела, а також попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність. З цими вимогами узгоджуються приписи Положення про ЄРДР, з огляду на які до реєстру вносяться відомості про, зокрема, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення та попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.

Пункт 5 частини 5 статті 214 КПК містить поняття «попередня правова кваліфікація». Це свідчить про те, що кваліфікація не є статичною, це динамічний процес, який у цьому аспекті розпочинається з правової кваліфікації, яка є саме попередньою і яка, зокрема, у ході ефективного досудового розслідування може зазнавати змін з урахуванням розширення можливостей для сторони обвинувачення встановити дійсні обставини відповідної події. Так, на початку досудового розслідування наявний лише обмежений обсяг відомостей про події. У ході досудового розслідування кількість, обсяг та якість виявлених відомостей збільшуються, і на момент завершення досудового розслідування справи відповідний суб`єкт кваліфікації повинен володіти всіма суттєвими, необхідними й достатніми даними про скоєне діяння (поведінку).

Точність правової кваліфікації кримінального правопорушення має суттєве значення для кримінального провадження, зокрема, для цілей визначення належної його підслідності, підсудності, визначення правового режиму здійснення негласних слідчих (розшукових) дій в конкретному кримінальному провадженні, застосування запобіжних заходів тощо.

Таким чином, визначення попередньої правової кваліфікації вчиненого кримінального правопорушення належить тій особі, яка вносить відомості до ЄРДР (слідчому, дізнавачу, прокурору), це є їх дискреційними повноваженнями.

На підставі вищевикладеного, слідчий суддя приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення скарги ОСОБА_3 , оскільки повторне внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за одним і тим же фактом не допускається.

Слідчий суддя звертає увагу скаржника, що визначення попередньої правової кваліфікації обставин, які вносяться до Єдиного реєстру досудових розслідувань, здійснюється саме слідчим або прокурором, які вносять відповідні дані до реєстру. Попередня ж правова кваліфікація кримінального правопорушення, зроблена заявником у заяві, не має обов`язкового характеру для слідчого або прокурора.

На підставі викладеного, керуючись ст. 214, 303-310, 372, 376 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Скаргу в частині вимог ОСОБА_5 , подану в її інтересах ОСОБА_3 , на дії, рішення та бездіяльність заступника керівника Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_6 щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань - залишити без розгляду.

У задоволенні скарги в частині вимог ОСОБА_3 на дії, рішення та бездіяльність заступника керівника Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_6 щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом 5 днів з дня її проголошення безпосередньо до Черкаського апеляційного суду, а особою, без участі якої її постановлено, може бути подана апеляційна скарга протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали безпосередньо до Черкаського апеляційного суду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення п`ятиденного строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала слідчого судді, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Повний текст ухвали складено та проголошено 08.05.2023 о 17-15 годині (з урахуванням перебування судді у відпустці з 03.05.2023 по 05.05.2023 включно).

Слідчий суддя: ОСОБА_1