УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 травня 2023 року м. Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , детектива ОСОБА_4 , представника власника майна ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду клопотання прокурора у кримінальному провадженні № 720 230 001 100 000 34 від 14.04.2023 за ч. 3 ст. 212 КК України про накладення арешту на майно,

у с т а н о в и в :

До Шевченківського районного суду м. Києва надійшло прокурора відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про накладення арешту на тимчасово вилучене майно у кримінальному провадженні № 720 230 001 100 000 34 від 14.04.2023.

На обґрунтування клопотання зазначено, що Бюро економічної безпеки України здійснює досудове розслідування вказаного кримінального провадження, де службові особи ТОВ «Шик і блиск» () у період з 01 січня 2022 року по 31 грудня 2022 року, з метою прикриття незаконної діяльності та мінімізації сплати податку на прибуток підприємства, шляхом документального оформлення операцій з реалізації імпортованих товарів через підконтрольних фізичних осіб - підприємців, занизили дохід від діяльності, визначений за правилами бухгалтерського обліку на суму 394 719 714 грн, що призвело до заниження сплати податку на прибуток на загальну суму 71 049 549 грн.

На підставі ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 12.05.2023, детективами Бюро економічної безпеки України 23.05.2023 проведено обшук житлової будівлі за адресою: Вінницька область, Вінницький район, с. Зарванці, вул. Чемпіонська, 17, що належить на праві власності керівнику та засновнику ТОВ «Шик і блиск» () ОСОБА_6 , під час якого вилучено готівкові кошти у сумі 30 000 (тридцять тисяч) доларів США та 450 000 (чотириста п`ятдесят тисяч) гривень.

Постановою детектива від 24.05.2023 вилучене майно на підставі ст. 98 КПК України визнано речовими доказами.

У зв`язку з викладеним прокурор просив накласти арешт на зазначене майно з метою забезпечення його збереження.

У судовому засіданні детектив ОСОБА_4 та прокурор ОСОБА_3 клопотання підтримали та просили його задовольнити з наведених у ньому підстав.

Представник власника майна ОСОБА_5 заперечував проти задоволення клопотання, мотивуючи позицію тим, що вилучені грошові кошти не є здобутими злочинним шляхом, підстав для необхідності застосування заходу забезпечення кримінального провадження не існує.

Слідчий суддя, заслухавши доводи сторін, дослідивши матеріали клопотання, дійшов висновку про таке.

Відповідно до ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим майном серед іншого може бути знаряддя вчинення кримінального правопорушення.

Частиною 2 статті 168 КПК визначено, що тимчасове вилучення майна може здійснюватися під час обшуку, що у силу ч. 5 ст. 171 КПК покладає на слідчого, прокурора обов`язок звернутись до слідчого судді з клопотанням про накладення на таке майно арешту.

Статтею 131 КПК арешт майна віднесений до заходів забезпечення кримінального провадження, які у силу ч. 3 ст. 132 КПК застосовуються у разі доведення стороною обвинувачення трьох складових - обґрунтованої підозри вчинення кримінального правопорушення певного ступеню тяжкості; підтвердження того, що потреби досудового розслідування виправдовують саме такий ступінь втручання у права та свободи особи; існування даних, що застосування ініційованого заходу забезпечить виконання поставленого завдання.

Досліджуючи існування на момент розгляду клопотання про накладення арешту зазначених складових, слідчий суддя відмічає, що наданими слідчим матеріалами достатньою мірою підтверджується наявність факту вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК арештом майна є тимчасове позбавлення за ухвалою слідчого судді права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно, зокрема, є доказом вчинення кримінального правопорушення.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

У силу ч. 2 ст. 170 КПК арешт майна допускається, серед іншого, з метою збереження речових доказів.

Для реалізації встановленої законом мети відповідно до ч. 6 ст. 170 КПК арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи, якщо воно відповідає зазначеним у ст. 98 КПК критеріям.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Приймаючи до уваги наведене, враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, за фактом вчинення якого здійснюється розслідування, слідчий суддя дійшов висновку, що наявні достатні підстави для арешту зазначеного у клопотанні майна, оскільки, не виключено, що вилучене майно є засобом вчинення вказаних кримінального правопорушення та може бути використане для продовження злочинної діяльності.

Керуючись вимогами ст. 131, 132, 167, 168, 170-173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в:

Клопотання прокурора відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 задовольнити.

Накласти у кримінальному провадженні № 720 230 001 100 000 34 від 14.04.2023 за ч. 3 ст. 212 КК України арешт на майно, вилучене 23.05.2023 під час обшуку житлової будівлі за адресою: АДРЕСА_1 , що належить на праві власності ОСОБА_6 , а саме готівкові кошти у розмірі:

30 000 (тридцять тисяч) доларів США;

450 000 (чотириста п`ятдесят тисяч) гривень.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду упродовж п`яти днів з дня її проголошення може бути подана апеляційна скарга.

Відповідно до ст. 174 КПК України арешт може бути скасований за клопотанням власника або володільця майна, які не були присутніми при розгляді питання про арешт майна.

Слідчий суддя ОСОБА_1