УХВАЛА

26 травня 2023 року м. Вінниця

Вінницький районний суд Вінницького області в складі

слідчого судді: ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання: ОСОБА_2 ,

за участі заявника: ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Вінниці в режимі відеоконференції скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_3 , яка зафіксована в протоколі прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію від 09.06.2022, -

в с т а н о в и в:

ОСОБА_3 звернувся до суду із вищевказаною скаргою, яку мотивував тим, що 09.06.2022 він звернувся до Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області із заявою про вчинення злочинів з приводу протиправних дій слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області ОСОБА_4 в діях, якого вбачається ознаки складу злочинів, передбачених ст. ст. 161, 364, 365, 376, 382 КК України. Особа, яка подала скаргу звертає увагу на те, що на день подання скарги відомості до ЄРДР за його повідомленням не внесено та не розпочато досудове розслідування. Вищевказані дії вважає протиправними, у зв`язку з чим просить скаргу задовольнити.

В судовому засіданні заявник вимоги скарги підтримав, з підстав, викладених у скарзі. Просив скаргу задоволити.

Представник Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області старший слідчий СВ ВРУП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_5 15.03.2023 подав до суду заяву про розгляд скарги ОСОБА_3 у його відсутність, надавши суду матеріали перевірки звернення.

Відповідно до частини третьої статті 306 КПК України розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

З огляду на наведене суд дійшов висновку, що відсутність представника відділу поліції не є перешкодою для розгляду скарги.

Відповідно до частини четвертої статті 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Враховуючи вищенаведене, судовий розгляд здійснювався за фіксації процесу технічними засобами.

Заслухавши пояснення заявника ОСОБА_3 , дослідивши матеріали скарги, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, а саме бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення. Правом на оскарження наділені, зокрема, заявник та потерпілий, чи їх представник.

Як вбачається з матеріалів скарги, 09.06.2022 ОСОБА_3 звернувся до Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області з заявою про вчинення злочинів з приводу протиправних дій слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області ОСОБА_4 , в діях якого вбачаються ознаки складу злочинів, передбачених ст. ст. 161, 364, 365, 376, 382 КК України.

В протоколі прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію від 09 червня 2022 року зазначено: «09.06.2022 приблизно о 14-10 год. взалі судового засідання Вінницького міського суду суддя ОСОБА_4 , зловживаючи владою умисно. з особистих мотивів (помсти всевладдя та переваг над іншими громадянами перед законом , судом та рівності суспільства та членів) всупереч інтересам служби та встановленого в державі порядку правосуддя в частині забезпечення справедливого та неупередженого правосуддя використовуючи владні повноваження вчинив злочинні діяння, що явно виходять, в т.ч., за межі його повноважень в таких правовідносинах, що завдали мені та правосуддю істотної шкоди, охоронюваним законом правам та державним і громадським інтересам, в результаті чого вчинив втручання в судову діяльність, порушення рівноправності моєї в порівнянні з іншими громадянами перед законом та судом за ознакою діяльності перед органами судової влади, що принижує мене як громадянина та дискредитує перед судом, порушив умисно закон. Порушення судового розгляду моєї скарги з дотриманням вимог та гарантій справедливого неупередженого правосуддя, як я на тому наполягав та мав право, що підтверджене невиконанням ухвали слідчого судді ОСОБА_6 щодо відводу ОСОБА_7 у іншій справі за моєю скаргою, зірвав, всупереч моїм письмовим попередженням та застереженням, судове засідання та, будучи достовірно обізнаним про існування обгрунтованого сумніву в неупередженості щодо мене та справ за моєю участю, що встановлене і підтверджується відмовою ухвалою слідчого судді ОСОБА_6 , проігнорував даний факт та мою увагу у цьому та не заявив собі самовідвід у справі №127/8882/22 , який зобов`язаний був заявити відповідно до Бангалорських принципів поведінки суддів та суддівської практики в подібних правовідносинах. Це не перший випадок зловживання владою та вчинення даним суддею відносно мене злочину, про що я передавав заяви відносно слідчого судді в правоохоронні органи і про що йому достовірно відомо та відомо його колегам. Метою таких зловживань та перевищення владою є демонстрація переваги його як судді над простими громадянами, над законом та умисне зверхнє позбавлення мене гарантій та права на справедливий і незалежний суд, приниження моєї честі і гідності, щоб я відчув почуття нікчемності та безмежну апеляційну владу і переваги судді ОСОБА_7 . Такими злочинним діяннями судді, в діях якого вбачаються злочинні данні наявність ознак злочинів за ст .ст. 166, 364, 365, 376, 382 КК України, завдано мені істотної значної немайнової шкоди, що має грошовий вимір і підлягав оцінці та встановленню засобами кримінального процесу (експертизи завданої немайнової шкоди в межах досудового розслідування) було істотно порушено мої права і рівності перед законом та судом, право на справедливий і неупереджений суд, доступ до суду, що охороняється і Конституцію України і Конвенцією з захисту прав людини. Крім того, істотно підірвано авторитет органів судової влади, зірвано судове засідання всупереч інтересам правосуддя. На підставі ст. 214 КПК як потерпілий заявляю законні вимоги: 1 - внести відомості даної заяви про злочин до ЄРДР та провести невідкладні слідчі дії; 2 - для збереження та фіксації доказів злочину провести ОМП, оглянути документи та відеозаписи та фонограму суду в кабінеті №8 ОСОБА_7 на яких зображено мене та суддю, нашу розмову, підписані мною документи, витребувати доказ, забезпечити доказ заборонити ОСОБА_7 приймати участь за моєю участю, Ухвалу судді ОСОБА_6 від 04.05.2022 про відвід судді Гриневича у моїй справі (провадження №1-кс/127/3180/22) та заяви моєї від 05.06.2022 поданої суд в 13-53 год. копії долучені до цієї заяви у вигляді фотозображень, витребувати матеріали попередньої заяви про злочин даним суддею, що розглядалися у 2022 році Вінницьким РУП; 3 - допитати мене як потерпілого , попередньо вручивши пам`ятку потерпілого; 4 - провести експертизу завданої мені моральної немайнової шкоди (стрес, хвилювання, страх та огида від злочинів); 5 - допитати очевидців злочинів, видати витяг з ЄРДР ».

Дана заява (повідомлення) зареєстрована за №9455, що підтверджується талоном-повідомленням єдиного обліку №9455 про прийняття та реєстрацію заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію від 09.06.2022.

Листом заступника начальника Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_8 від 20.06.2022 №766-Мр/200-2022, адресованого ОСОБА_3 , повідомлено, що звернення ОСОБА_3 з приводу прийняття мір до судді Вінницького міського суду Вінницької області ОСОБА_4 , який на думку ОСОБА_3 , порушив права, гарантії, закон і верховенство права в аспекті правової визначеності та однозначності по матеріалах справи №127/8882/22, зареєстроване в ІТС ІПНПУ ГУНП у Вінницькій області від 09.06.2022 за №9455. Згідно Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суддя не зобов`язаний давати жодних пояснень щодо суті справ, які перебувають у провадженні, а опитування судді можливе з дозволу Вищої ради правосуддя, а тому опитати суддю ОСОБА_4 не представляється можливим. Враховуючи вищевикладене, будь-яких ознак кримінального чи адміністративного правопорушення не виявлено. Підставами до внесення до ЄРДР відомостей про кримінальне правопорушення є наявність об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину, підтверджують реальність конкретної події злочину, яка має бути очевидною і не викликати сумнівів.

Визначаючись щодо обґрунтованості скарги суд виходить з того, що відповідно до статті 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Положеннями частини першої статті 9 КПК України на керівника органу досудового розслідування покладений обов`язок неухильно додержуватись вимог Кримінального процесуального кодексу.

Відповідно до частини першої та другої статті 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Положенням про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, яке затверджено наказом Офісу Генерального прокурора від 30.06.2020 №298, передбачено, що відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення. (п.п. 2 п. 1 Розділу 2 Положення)

Отже, кримінально-процесуальне законодавство передбачає внесення до ЄРДР інформації на підставі заяв та повідомлень про кримінальне правопорушення, але не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень, а лише тих, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про вчинення злочину є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину).

Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань і щодо них не повинно проводитися досудове розслідування.

Верховний Суд у своєму рішенні від 30.09.2021 (Постанова ККС ВС у справі 556/450/18) вказав, що слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Крім того, Велика Палата Верховного Суду у постанові від 30.01.2019 при розгляді справи №818/1526/18 зазначила, що, саме у межах процедури оскарження бездіяльності щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Таким чином, підставою для початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких, серед іншого, вноситься до ЄРДР.

Суд враховуючи вищенаведене, дослідивши скаргу та заяву ОСОБА_3 , вважає, що відомості, які зазначені у заяві не містять в собі даних, що можуть вказувати на конкретні ознаки складу кримінального правопорушення.

Крім того, суд звертає увагу на те, що при безпідставно ініційованому досудовому розслідуванні порушуються гарантії недоторканості суддів та їх незалежності у виконанні професійних обов`язків.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод метою забезпечення незалежності судової влади є гарантування кожній особі основоположного права на розгляд справи справедливим судом тільки на законній підставі та без будь-якого стороннього впливу.

У пункті 10 постанови Пленуму Верховного Суду України від 13 червня 2007 р. № 8 «Про незалежність судової влади» зазначено, що виключне право перевірки законності та обґрунтованості судових рішень має відповідний суд згідно з процесуальним законодавством. Оскарження у будь-який спосіб судових рішень, діяльності судів і суддів щодо розгляду та вирішення справи поза передбаченим процесуальним законом порядком у справі не допускається.

Забезпечення права на апеляційний перегляд справи та у визначених законом випадках на касаційне оскарження судового рішення є одним з основних засад судочинства, встановлених статтею 129 Конституції України.

Конституційним Судом України в своєму рішенні у справі №2-рп/2011 від 11.03.2011 було акцентовано, що оцінка вчинених суддею процесуальних дій може здійснюватися тільки судами апеляційної чи касаційної інстанції.

Аналогічної позиції дотримується і Консультативна рада європейських суддів, яка в пункті 57 Висновку № 11 (2008) щодо якості судових рішень підкреслює, що зміст конкретних судових рішень контролюється, насамперед, за допомогою процедур апеляції або перегляду рішень у національних судах та за допомогою права на звернення до Європейського суду з прав людини.

Резолюціями 40/32 та 40/146 Генеральної Асамблеї від 29 листопада та 13 грудня 1985 року схвалені основні принципи незалежності судових органів, згідно яких судові органи вирішують передані їм справи безсторонньо, на основі фактів і відповідно до закону, без будь-яких обмежень, неправомірного впливу, спонуки, тиску, погроз або втручання, прямого чи непрямого, з будь-якого боку і з будь-яких би то не було причин. Не повинно мати місця неправомірне чи несанкціоноване втручання в процес правосуддя, і судові рішення, винесені суддями, не підлягають перегляду. Цей принцип не перешкоджає здійснюваному відповідно до закону судовому перегляду чи пом`якшенню вироків, винесених судовими органами.

Відповідно до рішення Європейського суд з прав людини у справі «Салов проти України» від 06.09.2005 року, одним із основних аспектів верховенства права є принцип правової певності, який передбачає, що коли рішення суду стало остаточним, воно не може бути піддано сумніву будь-яким рішенням суду.

Незалежність судової влади є головною умовою забезпечення верховенства права, ефективного захисту прав і свобод людини та громадянина, юридичних осіб, інтересів суспільства й держави.

Згідно ч. 1 ст. 11 КК України злочином (кримінальне правопорушення) є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом злочину.

Аналізуючи норми КК України, КПК України, внесенню до ЄРДР підлягають лише відомості про кримінальне правопорушення, коли такі відомості викладені особою в заяві чи повідомленні про кримінальне правопорушення, чого в ході розгляду скарги встановлено не було, оскільки дана заява носить узагальнений характер, викладений в формі необґрунтованих та невмотивованих припущень заявника, які ґрунтуються на його власних міркуваннях та не містять в собі наведених ознак об`єктивної сторони складу злочинів за ст .ст. 166, 364, 365, 376, 382 КК України, що не може слугувати підставою для внесення даних до ЄРДР. Зі змісту поданої заяви ОСОБА_3 не вбачається зазначення обставин та фактів, які б свідчили про вчинення конкретного кримінального правопорушення.

Як зазначено вище підставами вважати заяву чи повідомлення саме заявою/повідомленням про вчинення злочину є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину).

Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань і щодо них не повинно проводитися досудове розслідування.

Враховуючи вищенаведене, дослідивши скаргу та заяву ОСОБА_3 , суд вважає, що заява, яка надійшла до Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області, яка зафіксована в протоколі прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 09.06.2022, не є заявою або повідомленням про вчинення злочину.

Частиною першою та другою статті 307 КПК України передбачено, що за результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора постановляється ухвала згідно з правилами цього Кодексу. Ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: скасування рішення слідчого чи прокурора; скасування повідомлення про підозру; зобов`язання припинити дію; зобов`язання вчинити певну дію; відмову у задоволенні скарги.

З огляду на вищевикладене суд дійшов висновку про необґрунтованість скарги та відсутність підстав для її задоволення.

Керуючись ст.ст. 9, 25, 26, 214, 216, 303-307, 309, 372 КПК України, суд

п о с т а н о в и в:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_3 , яка зафіксована в протоколі прийняття заяви про кримінальне правопорушення та іншу подію від 09.06.2022 - відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1