Справа № 463/1472/19
Провадження № 1-кп/463/58/23
У Х В А Л А

судового засідання

21 вересня 2023 р. Личаківський районний суд м.Львова в складі:

головуючого-судді - ОСОБА_1 ,

з участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

прокурора - ОСОБА_3 ,

захисників - ОСОБА_4 ,

ОСОБА_5 ,

обвинуваченого - ОСОБА_6 ,

потерпілого - ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Львові обвинувальний акт у кримінальному провадженні за № 0000389 від 16.02.2019 року про обвинувачення ОСОБА_8 та ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.187 КК України,

в с т а н о в и в :

в провадженні Личаківського районного суду м.Львова перебуває обвинувальний акт у кримінальному провадженні за № 0000389 від 16.02.2019 року про обвинувачення ОСОБА_8 та ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.187 КК України.

В судовому засіданні прокурором ОСОБА_3 заявлено клопотання про продовження обвинуваченому ОСОБА_6 строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою, оскільки він обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 7 до 10 років з конфіскацією майна, з метою уникнення від кримінальної відповідальності за вчинене ним кримінальне правопорушення свідомо уникав від явки до суду, перебував у розшуку, існують ризики, які дають достатні підстави вважати, що обвинувачений може продовжити свою злочинну діяльність, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, зокрема впливати на свідків, потерпілого, переховуватись від суду. А тому, менш суворі запобіжні заходи на думку прокурора є недостатніми для забезпечення обвинуваченим покладених на нього обов`язків.

Потерпілий ОСОБА_7 підтримав клопотання прокурора.

Захисник ОСОБА_5 відносно клопотання прокурора заперечила. Просить застосувати до обвинуваченого запобіжний захід, який не пов`язаний з триманням під вартою. Додатково зазначила, що прокурором не обґрунтовано ризиків, які заявлені у клопотанні та не додано жодних доказів. Вважає, що дії обвинуваченого невірно кваліфіковані стороною обвинувачення, також звертає увагу суду на те, що в обвинуваченого є тяжкі захворювання.

Обвинувачений ОСОБА_6 підтримав позицію свого захисника.

Захисник ОСОБА_4 просив застосувати до обвинуваченого запобіжний захід у виді домашнього арешту цілодобово.

Заслухавши думку учасників процесу, дослідивши матеріали кримінального провадження, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч.3 ст.331 КПК України за наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та надсилається уповноваженій службовій особі до місця ув`язнення.

Ухвалою Личаківського районного суду м.Львова від 03.08.2023 року, відносно обвинуваченого ОСОБА_6 застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою. Разом з тим, визначено обвинуваченому заставу у розмірі 40 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 107360,0 гривень. Строк дії ухвали завершується 01.10.2023 року.

Вирішуючи питання про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно обвинуваченого, суд враховує вимоги п.п.3, 4 і 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод і практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного кримінального правопорушення; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила кримінальне правопорушення; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Відповідно до ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

За змістом закону тримання під вартою, як запобіжний захід, може бути застосовано лише у разі, якщо прокурор наявною сукупністю дозволених законом при прийнятті даного рішення засобів доказування доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Згідно зі ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Ризиками, які дають підстави суду продовжити запобіжний захід у виді тримання під вартою слід вважати той факт, що обвинувачений ОСОБА_6 обґрунтовано обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, оскільки обвинувальний акт надійшов на розгляд суду. Крім цього, з метою уникнення від кримінальної відповідальності за вчинене ним кримінальне правопорушення свідомо уникав від явки до суду, перебував у розшуку, існують ризики, які дають достатні підстави вважати, що обвинувачений може продовжити свою злочинну діяльність, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, зокрема, впливати на свідків, потерпілого, переховуватись від суду. Крім того, суд враховує те, що до ОСОБА_6 застосовувався запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту, який виявився недостатнім для запобігання ризикам, передбаченим ст.177 КПК України та забезпечення виконання ОСОБА_6 процесуальних обов`язків, передбачених КПК України.

При цьому, доводи сторони захисту щодо можливості застосування до обвинуваченого інших запобіжних заходів, не пов`язаних з триманням під вартою, не спростовують вищенаведених висновків суду.

На підставі наведеного, суд вважає, що інші, більш м`які запобіжні заходи є недостатніми для запобігання ризикам, встановлених в судовому засіданні, в порядку ст.177 КПК України, а тому запобігти встановленим ризикам можливо лише шляхом продовження обвинуваченому запобіжного заходу у виді тримання під вартою з визначенням альтернативного запобіжного заходу у виді застави у розмірі 40 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що не буде завідомо непомірним для обвинуваченого та внесення якої, згідно з ч.4 ст.202 КПК України, є підставою для звільнення особи з-під варти.

Керуючись ст.ст.181, 194, 331 КПК України, суд, -

п о с т а н о в и в :

клопотання прокурора ОСОБА_3 про продовження обвинуваченому ОСОБА_6 запобіжного заходу у виді тримання під вартою - задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - запобіжний захід у виді тримання під вартою, визначивши заставу у розмірі 40 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 107360,0 гривень (сто сім тисяч триста шістдесят гривень 00 копійок).

Після внесення вказаного розміру застави, на відповідний рахунок, ОСОБА_6 звільняється з-під варти в порядку, визначеному ч.4 ст.202 КПК України.

У випадку звільнення з-під варти на ОСОБА_6 покладаються такі обов`язки:

- прибувати до прокурора та суду за кожним їхнім викликом;

- не відлучатися за межі Львівської області без дозволу суду;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або роботи;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.

Строк дії ухвали визначити з 21 вересня 2023 року до 20 листопада 2023 року.

Ухвала про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою підлягає негайному виконанню після її оголошення.

На ухвалу суду може бути подана апеляційна скарга до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1