Справа №766/3979/23
н/п 1-кс/766/1386/23
УХВАЛА

про застосування запобіжного заходу

21.08.2023 року м. Херсон

Слідчий суддя Херсонського міського суду Херсонської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання т.в.о. слідчого СВ Херсонського РУП ГУНП в Херсонській області лейтенанта поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Херсонської окружної прокуратури Херсонської області ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0001779 від 17.08.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, відносно:

підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Іванковці, Знам`янського району Кіровоградської області, громадянина України, українця, не одруженого, офіційно не працевлаштованого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та зі слів проживаючого на будівництві за адресою: АДРЕСА_2 , в силу ст. 89 КК України, раніше не судимого,-

в с т а н о в и в:

19.08.2023 року до Херсонського міського суду Херсонської області надійшло клопотання т.в.о. слідчого СВ Херсонського РУП ГУНП в Херсонській області лейтенанта поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Херсонської окружної прокуратури Херсонської області ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0001779 від 17.08.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, про застосування до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді «тримання під вартою» строком на 60 діб.

Відповідно до протоколу автоматичного визначення слідчого судді від 19.08.2023 для розгляду клопотання визначено слідчого суддю ОСОБА_1 .

1.Доводи клопотання

У клопотанні зазначено, що СВ Херсонського РУП ГУНП в Херсонській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001779 від 17.08.2023 року.

За версією органу досудового розслідування: На підставі Указу Президента України від 24.02.2022 №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України «Про затвердження Указу Президенту України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 №2102-ІХ із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року в Україні введено воєнний стан строком на 30 діб, який неодноразово продовжувався в установленому законом порядку (Указом від 14 березня 2022 року №133/2022, затвердженим Законом України від 15 березня 2022 року №2119-ІХ, зі змінами, внесеними Указом від 18 квітня 2022 року №259/2022, затвердженим Законом України від 22 квітня 2022 року №2212-ІХ, внесеними Указом від 17 травня 2022 року №341/2022, затвердженим Законом України від 22 травня 2022 року №2263-ІХ, внесеними Указом від 15 серпня 2022 року №573/2022, затвердженим Законом України від 15 серпня 2022 року №2500-ІХ, внесеними Указом від 07 листопада 2022 року №757/2022, затвердженим Законом України від 16 листопада 2022 року №2738-ІХ (останнім продовжено з 05 години 30 хвилин 21 листопада 2022 року строком на 90 діб), який неодноразово продовжувався в установленому законом порядку від 6 лютого 2023 року №58/2023 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», яким строк дії воєнного стану в Україні продовжується з 05 години 30 хвилин 19 лютого 2023 року строком на 90 діб, який неодноразово продовжувався в установленому законом порядку Указом Президента України від 6 лютого 2023 року № 58/2023, затвердженим Законом України від 7 лютого 2023 року № 2915-IX), продовжити строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 20 травня 2023 року строком на 90 діб, який неодноразово продовжувався в установленому законом порядку Указом Президента України від 26 липня 2023 року № 451/2023, затвердженим Законом України від 27 липня 2023 року № 3275-IX), продовжити строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 18 серпня 2023 року строком на 90 діб.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 16.08.2023 року у невстановлений досудовим розслідуванням час гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , діючи спільно, умисно, з гр. ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , усвідомлюючи вище вказані обставини щодо дії воєнного стану в Україні, маючи спільний прямий умисел та корисливий мотив і мету, спрямовані на незаконне збагачення, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, шляхом пошкодження вікна, проникли до будинку, що розташований за адресою: АДРЕСА_3 , звідки умисно, таємно, викрав плоскошліфувальну машинку «ЭПШМ 210», шуруповерт «КРІD 0507», електролобзик «SM-6503», електродріль «Арсенал Д-101500», ножиці для металу довжиною 29 см., будівельний степлер «Sigma», які належать потерпілому ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_4 . Після чого залишив місце події та розпорядився незаконно отриманим майном на власний розсуд, чим спричинили потерпілому матеріальну шкоду.

Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України - таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинене за попередньою змовою групою осіб поєднана з проникненням у житло, вчинена в умовах воєнного стану.

У ході розслідування кримінального правопорушення 19.08.2023 на підставі п. 3 ч. 1 ст. 276, ч. 1 ст. 278 КПК України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, уродженця с. Іванковці Знам`янського р-ну Кіровоградської області, громадянина України, офіційно не працевлаштованого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , не одруженого, раніше не судимого, повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Причетність ОСОБА_5 до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, повністю підтверджується наступними доказами отриманими під час досудового розслідування, а саме:

- протоколом прийняття заяви від 17.08.2023 року, про вчинення кримінального правопорушення, а саме вчинення крадіжки невідомими особами;

- протоколом огляду місця події від 17.08.2023 року де оглядалось домоволодіння за адресою: АДРЕСА_3 ;

- протоколом допиту потерпілого ОСОБА_9 , від 18.08.2023 року, який пояснив, що в нього є домоволодіння, яке розташоване за адресою: АДРЕСА_3 . Три місяці назад він травмував собі ногу тому за домоволодінням не міг дивитись, тому попрохав ОСОБА_10 , щоб він придивлявся за домоволодінням. ОСОБА_11 виявив крадіжку 17.08.2023 року в будинку з якого було викрадено речі та електроінструменти, які належать йому;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_12 від 18.08.2023 року, який пояснив, що точно не пам?ятає але декілька днів назад в другій половині дня можливо 16.08.2023 року зустрів своїх товаришів гр. ОСОБА_5 та ОСОБА_13 яких він добре знає, останні 5 років, він з ними зустрівся по вул. Некрасова поряд з буд.28, щоб вживати алкогольні напої, та вони компанією відійшовши в сторону він дістав приблизно 250 мл. горілки ми розпили її після чого горілки нам виявилось мало після чого хтось із моїх товаришів запропонував поїхати взяти, ще горілки та вони в 3-х сіли на маршрутне таксі номер не пам?ятає і поїхали після чого ОСОБА_14 сказав, що необхідно виходити, та на одній із зупинок вони вийшли, зупинка знаходилась по вул.6-й Польовій та за вказівкою ОСОБА_14 попрямували в напрямку вул. 7-ї Польової, в цей момент ОСОБА_15 , сказав що необхідно зайти в будинок по АДРЕСА_4 щоб там забрати певні речі які можливо продати та після чого підуть за горілкою. Підійшовши до одного із домоволодінь в якого цегляний паркан з залізними воротами зеленого кольору з ОСОБА_16 -настилу, після чого товариші перелізли через паркан та через деякий час вийшли через хвіртку з собою в руках винесли пакет білого кольору, пакет тримав ОСОБА_17 , після чого він разом з ОСОБА_14 пішли до будинку АДРЕСА_5 де вони раніше вживали горілку де домовились чекати ОСОБА_17 , в цей час ОСОБА_17 пішов з пакетом в якому були невідомі речі в іншому напрямку, куди саме ОСОБА_17 не говорив. Після того як ОСОБА_14 через хвилин 40-50 прибули до будинку АДРЕСА_5 то через хвилин 20 очікування до нас підійшов ОСОБА_17 , вже без білого пакету, та приніс пляшку 1,5 л горілки, також цигарки «JM чорні» більше нічого не було, вони вживали горілку, після чого він пам?ятає як він пішов від товаришів та ліг спати, що відбувалось далі йому не відомо, як пізніше він дізнався в пакеті були електроінструменти які ОСОБА_17 продав;

- протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками де свідок ОСОБА_12 , впізнав чоловіка ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який розташований на фотознімку під №3;

- протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками де свідок ОСОБА_12 , впізнав чоловіка ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який розташований на фотознімку під №4;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_18 , від 18.08.2023 року, який пояснив, що у нього є знайомий ОСОБА_9 в якого є домоволодіння, яке розташоване за адресою: АДРЕСА_3 та на початку липня 2023 року та попрохав його дивитись за домоволодінням так як ОСОБА_19 зламав ногу. 17.08.2023 року, близько о 08:00 год., він прийшов за вище вказаною адресою, зайшов до будинку та виявив крадіжку речей та електроінструментів;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_20 , від 18.08.2023 року, який пояснив, що знає ОСОБА_17 із яким познайомився весною 2023 року, він платив йому за те, що він допоможе копати огород, також кормили його за це. десь близько півтора тижня назад, а саме десь після 16:00 до мене до дому за адресою: АДРЕСА_6 , прийшов даний чоловік на ім?я ОСОБА_17 , який вказав, що він живе зараз в ОСОБА_21 та хоче йому продати свою бензопилу за 600 гривень, а він сказав, що йому бензопила не потрібна, ОСОБА_17 почав вмовляти мене, щоб він купив йому бензопилу та в решті-решт він погодився та купив у нього дану бензопилу за 500 гривень, після чого він продав за 500 гривень ОСОБА_17 та ОСОБА_17 пішов. 16.08.2023 та до нього додому знову прийшов ОСОБА_17 та показав що в пакеті знаходяться електроінструменти, які він запропонував йому купити за 2000грн. В пакеті знаходилась електрична машинка для шліфовки, дрель, лобзик електричний, шуруповерт електричний, степлер будівельний, металеві ножиці по металу. Та він придбав дані речі за 1500 грн.;

- протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками де свідок ОСОБА_12 , впізнав чоловіка ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який розташований на фотознімку під №2;

- протоколом затримання підозрюваної особи у вчиненні злочину ОСОБА_5 , за п.6 ч.1 ст.615 КПК України;

- протоколом затримання підозрюваної особи у вчиненні злочину ОСОБА_8 , за п.6 ч.1 ст.615 КПК України;

- протоколом огляду від 18.08.2023 року, де оглядались речі;

- протоколом огляду від 18.08.2023 року, де оглядались речі за участю потерпілого ОСОБА_9 ;

- іншими матеріалами кримінального провадження в цілому.

ОСОБА_5 , підозрюється у вчиненні злочину, за який передбачено відповідальність у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років, що відповідно до ст. 12 КК України є тяжким злочином.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам, що передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.177 КПК України, підозрюваний

ОСОБА_5 може переховуватися від органу досудового розслідування та суду, оскільки розуміє, що до нього може бути застосована реальна міра покарання на тривалий строк. Крім того під час досудового розслідування не встановлено міцних соціальних зв`язків останнього.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.177 КПК України, підозрюваний ОСОБА_5 може впливати на свідка ОСОБА_20 даної події у цьому ж кримінальному провадженні, та вразі перебування підозрюваного на волі останній реально матиме можливість впливати на свідка шляхом зміни його раніше наданих показів.

Відповідно п.5 ч.1 ст.177 КПК України підозрюваний ОСОБА_5 може вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки офіційно ніде не працює, не має офіційного джерела доходів необхідних для забезпечення життєдіяльності на достатньому рівні, а також немає постійного місця проживання, сім`ї та близьких осіб на території Херсонської області зокрема м. Херсон. Підозрюваний зареєстрований за адресою: Кіровоградська область Знам`янського р-ну, с. Іванковці наведене дає підстави вважати тим, що підозрюваний може вчиняти інші злочини з метою свого існування та ухилення від кримінальної відповідальності.

З метою належного виконання підозрюваним ОСОБА_5 покладених на нього процесуальних обов`язків, та запобігання спробам перешкоджання здійснення кримінального правопорушення, та наявності факту того, що більш м`який запобіжний захід не забезпечить виконання ним встановлених судом процесуальних обов`язків та запобігти наведеним ризикам, просили обрати вказаний запобіжний захід.

Згідно з п.175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п.32, Series A, N 182).

З наданих слідчому судді доказів вбачається, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке відноситься до тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років.

Під час досудового розслідування встановлено ряд ризиків, а саме: можливість підозрюваного переховуватись від органів досудового розслідування чи суду; незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення. З урахуванням наведених ризиків, слідчий вважає, що застосування більш м`якого запобіжного заходу не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку ОСОБА_5 , відсутні і відомості щодо неможливості перебування підозрюваного в умовах ізоляції

2. Доводи сторони обвинувачення

Прокурор ОСОБА_3 клопотання про застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підтримала з підстав наведених у ньому. Зазначила, що зібрані на теперішній час докази свідчать про існування обґрунтованої підозри у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України та підтверджують наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

3. Доводи сторони захисту

Підозрюваний ОСОБА_5 та захисник ОСОБА_4 просили суд обрати щодо нього запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою, посилаючись на відсутність ризиків.

4. Оцінка та висновки слідчого судді

Згідно із ч. 1, 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити такі дії: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

- наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;

- наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

- недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (ч. 1 ст. 194 КПК України).

4.1. Щодо наявності обґрунтованої підозри

Положення кримінального процесуального законодавства не розкривають поняття «обґрунтованості підозри». Тому в оцінці цього питання слідчому судді належить користуватися практикою Європейського суду з прав людини, яка відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права.

Так у своїх рішеннях, зокрема «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук та Йонкало проти України» Європейський суд з прав людини наголошує, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

У п. 184 рішенні у справі «Мерабішвілі проти Грузії» ЄСПЛ вказав, що обґрунтованість залежить від усіх обставин, проте факти, що в сукупності дають підстави для підозри не мають бути такого ж рівня як ті, що необхідні для обвинувачення, або навіть винесення вироку.

У судовому засіданні слідчим суддею досліджені, матеріали кримінального провадження, документи з метою встановлення причетності ОСОБА_5 до вчинення злочину, у якому він підозрюється.

З урахуванням обсягу зібраних під час досудового розслідування доказів, наведених вище органом досудового розслідування, 19.08.2023 року ОСОБА_5 оголошено повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України.

Дослідження цих доказів формує у слідчого судді внутрішнє переконання щодо причетності ОСОБА_5 до злочину, у вчиненні якого він підозрюється органом досудового розслідування, а тому оголошена підозра є цілком обґрунтованою і такою, що ґрунтується на достатньому об`ємі доказів, зібраних під час проведення досудового розслідування. Таким чином висновки органу досудового розслідування не є явно необґрунтованими чи очевидно недопустимими.

Отже, не вирішуючи питання про доведеність вини та остаточної кваліфікації дій ОСОБА_5 , виходячи з наявних у суду матеріалів клопотання, слідчий суддя дійшов висновку про наявність обґрунтованої підозри щодо вчинення останнім кримінального правопорушення за викладених у клопотанні обставин.

Враховуючи практику Європейського суду з прав людини, на етапі досудового розслідування слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, та за якою нормою кримінального закону ця особа підлягає відповідальності, оскільки належна оцінка представлених у справі доказів буде здійснена в межах судового провадження. Отже вказане може бути підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді запобіжного заходу.

4.2. Щодо наявності ризиків

В обґрунтування клопотання слідчий посилається на існування таких ризиків:

- ризик переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду;

- ризик незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні;

- ризик вчинити інше кримінальне правопорушення.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Клішин проти України» наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та доводитися відповідними доказами.

Зокрема доказами на обґрунтування ризику можуть бути зокрема фактичні знищення, ховання або спотворення будь-якої з речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; показання свідків, про намір підозрюваного вчинити дії особи, спрямовані на знищення, схов або спотворення важливих для слідства речей чи документів, спроба підозрюваної особи вчинити дії направлені на знищення доказів - підтверджені документально; незаконний вплив на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні - підтверджені документально; документи, підтверджуючі, що підозрюваний вчиняв подібні дії у минулому, показання свідків, дані про особу, підтверджуючі його протиправну поведінку; інформація про притягнення особи до кримінальної відповідальності або до адміністративної відповідальності, інформація про кримінальні зв`язки особи; перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином - підтверджене документально; необхідні докази того, що особа вчиняє якісь конкретні дії, направлені на створення перешкод правосуддю; вчинення іншого кримінального правопорушення чи продовження кримінального правопорушення, у якому особа підозрюється, обвинувачується; документами, довідками про те, що особа вже притягалась до кримінальної відповідальності, була засуджена, має не зняту чи не погашену судимість, схильна до протиправної поведінки, притягалась до адміністративної відповідальності, інформація про те, що не будучи раніше судимою, особа вчинила декілька злочинів.

Ризик переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та суду.

Оцінивши доводи, наведені у клопотанні слідчий суддя вважає, що сторона обвинувачення у судовому засіданні довела наявність підстав вважати, що існує ризик того, що підозрюваний ОСОБА_5 зможе переховуватися від органів досудового розслідування чи суду, з огляду на таке.

Так, останній підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, який є тяжким злочином відповідальність за вчинення якого передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк до 8 років.

Враховуючи вагомість доказів причетності ОСОБА_5 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення, міру покарання, яка загрожує йому у разі визнання винуватим та те, що звільнення від кримінальної відповідальності чи звільнення від відбування покарання з випробуванням за вчинення такого характеру злочинів КК України виключає слідчий суддя вважає, що з високим ступенем ймовірності підозрюваний усвідомлюючи загрозу реального ув`язнення може переховуватися від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення покарання.

Це твердження узгоджується із позицією Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії», в якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.

У рішенні Європейського суду з прав людини «Бессієв проти Молдови» вказано, що ризик втечі має оцінюватися судом у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідування. Серйозність покарання є релевантною обставиною в оцінці ризику того, що підозрюваний може втекти.

При оцінці наявності ризику переховування слідчий суддя також враховує ту обставину, що ОСОБА_5 міцних соціальних зав`язків, які б могли гарантувати присутність підозрюваного в межах територіальної громади Херсонського району, не має; постійного місця проживання не має. Наведене створює обґрунтовані побоювання, що підозрюваний у разі обрання відносно нього запобіжного заходу, не пов`язаного з ізоляцією, зможе переховуватись від органів досудового розслідування чи суду, оскільки достатні стримуючи фактори відсутні.

Ризик незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні.

У той же час обґрунтованим вважає слідчий суддя твердження сторони обвинувачення щодо існування ризику незаконного впливу на свідків у цьому кримінальному провадженні.

Оцінюючи наявність цього ризику слідчий суддя бере до уваги той факт, що ОСОБА_5 ознайомлений із дійсним місцем проживання свідків і може вчинити на них фізичний або психологічний вплив внаслідок чого останні можуть змінити свої покази на його користь.

При оцінці існування цього ризику слідчий суддя також виходить із передбаченої КПК України процедури отримання свідчень від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування свідчення отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (ч. ч. 1, 2 ст. 23, ст. 224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на свідченнях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому ст. 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (ч. 4 ст. 95 КПК України).

Ризик вчинити інше кримінальне правопорушення.

Обґрунтованим вважає слідчий суддя і твердження сторони обвинувачення щодо існування ризику вчинення іншого кримінального правопорушення, оскільки ОСОБА_5 , офіційно не працевлаштований, офіційних джерел доходу не має. Причинами протиправних дій стало бажання отримати матеріальну вигоду, що викликає обґрунтовані побоювання щодо продовження вчинення протиправних дій в майбутньому. З урахуванням характеру інкримінованого йому кримінального правопорушення слідчий суддя погоджується зі стороною обвинувачення щодо відсутності жодних стримуючих факторів, які б могли у достатній мірі запобігти продовженню протиправної діяльності, однією з цілей якої було отримання прибутку.

4.3. Значення інших обставин в контексті встановлених ризиків та з`ясування можливості застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу, який зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України

За змістом ст. 178 КПК України, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, зокрема: тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного, міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; майновий стан підозрюваного; наявність судимостей у підозрюваного; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється (ст. 178 КПК України). Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Згідно п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчинені злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Слідчий суддя враховує той факт, що ОСОБА_5 , не має зареєстрованого місця проживання в межах територіальної громади Херсонського району, проживає на будівництві, обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, офіційно не працевлаштований, міцних соціальних зв`язків не має, по що свідчить відсутність сім`ї або неповнолітніх утриманців.

У той же час, з урахуванням доведення стороною обвинувачення наявності обґрунтованої підозри та існування ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя, з урахуванням тяжкості кримінального правопорушення у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , характеру та обставин справи, дійшов висновку, що на теперішній час, застосування більш м`яких запобіжних заходів не забезпечить можливості здійснення дієвого контролю за поведінкою підозрюваного та виконання ним процесуальних обов`язків. При цьому слідчий суддя враховує, що вік та стан здоров`я підозрюваного не виключають можливості тримання під вартою.

За таких підстав клопотання т.в.о. слідчого СВ Херсонського РУП ГУНП в Херсонській області лейтенанта поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Херсонської окружної прокуратури Херсонської області ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0001779 від 17.08.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, належить задовольнити, підстав для застосування домашнього арешту не вбачається.

4.4. Щодо розміру застави.

Відповідно до ч. 1 ст. 182 КПК України, застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 КПК України.

При застосуванні запобіжного заходу у вигляді застави підозрюваному, обвинуваченому роз`яснюються його обов`язки і наслідки їх невиконання, а заставодавцю - у вчиненні якого кримінального правопорушення підозрюється чи обвинувачується особа, передбачене законом покарання за його вчинення, обов`язки із забезпечення належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого та його явки за викликом, а також наслідки невиконання цих обов`язків. У разі внесення застави згідно з ухвалою слідчого судді, суду щодо особи, стосовно якої раніше було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, передбачені цією частиною роз`яснення здійснюються уповноваженою службовою особою місця ув`язнення. (ч. 3 ст. 182 КПК України).

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених ч. 4 ст. 183 КПК України.

Згідно з ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України).

У випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 КПК України, підозрюваний, обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. (ч. 7 ст. 182 КПК України).

Отже, враховуючи вищезазначені правила КПК України, слідчий суддя приходить до висновку, що відносно останнього, можливо визначити заставу як альтернативу до запобіжного заходу у виді тримання під вартою з урахуванням конкретних обставин даного кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного ОСОБА_5 , даних про його особу та встановлених під час розгляду клопотання ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку про визначення застави у розмірі двадцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, який достатньою мірою гарантує виконання підозрюваним, покладених на нього обов`язків та не є завідомо непомірним для нього.

У рішенні «Мангурас проти Іспанії» від 20.11.2010 Європейський суд з прав людини зазначив, що гарантії, передбачені п. 3 статті 5 Конвенції, покликані забезпечити не компенсацію втрат, а зокрема явку обвинуваченого на судове засідання. Таким чином сума (застави) повинна бути оцінена враховуючи самого обвинуваченого, його активи та його взаємовідносини з особами які мають забезпечить його безпеку, іншими словами, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри (впевненості) при якому перспектива втрати застави, у випадку відсутності на суді, буде достатнім стримуючим засобом, щоб унеможливити перешкоджання особою встановленню істини у кримінальному провадженні. При цьому має бути враховано наявність грошових засобів у обвинуваченого.

У той же час слід не допускати встановлення такого розміру застави, що є завідомо непомірним для цієї особи та призводить до неможливості виконання застави (абзац 4 п. 16 листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про деякі питання порядку застосування запобіжних заходів під час досудового розслідування та судового провадження відповідно до Кримінального процесуального кодексу України» №511-550/0/4-13 від 04.04.2013).

Таким чином, з одного боку, розмір застави повинен бути таким, щоб загроза її втрати утримувала б підозрюваного від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки, а з іншого не має бути таким, щоб через очевидну неможливість виконання умов цього запобіжного заходу це фактично призвело б до подальшого його ув`язнення, яке в останньому випадку перетворилося б на безальтернативне.

Отже дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя з урахуванням майнового стану підозрюваного, характеру інкримінованого ОСОБА_5 кримінального правопорушення, доведених ризиків, вважає, що застава у мінімальних межах, визначених п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України здатна забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, а тому на думку слідчого судді, цілком здатною забезпечити виконання належної процесуальної поведінки з боку підозрюваного є застава в розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 53 680 гривень.

Відповідно до норм ч. 3 ст. 183 та ч. 5 ст. 194 КПК України у разі внесення застави слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрюваного ОСОБА_5 такі обов`язки: прибувати до суду, слідчого, прокурора за викликом; не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу суду, слідчого, прокурора; повідомляти суд, слідчого, прокурора про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Керуючись ст. ст. 176-178,183,186, 193,194,196,197 КПК України, суд, -

п о с т а н о в и в:

Клопотання про застосування запобіжного заходу тримання під вартою - задовольнити.

Підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обрати запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів до 16 жовтня 2023 року включно, в межах строку досудового розслідування, з утриманням в ДУ «Миколаївський слідчий ізолятор», з можливістю внесення застави.

ОСОБА_5 або інша фізична чи юридична особа (заставодавець) має право у будь-який момент внести заставу в розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, в сумі 53 680 гривень на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Херсонській області.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі визначеному в ухвалі суду, протягом строку її дії. Підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави.

В разі внесення застави покласти на підозрюваного наступні обов`язки, передбачені ст.194 КПК України, а саме: прибувати до суду, слідчого, прокурора за викликом; не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу суду, слідчого, прокурора; повідомляти суд, слідчого, прокурора про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваному положення п.п.8, 10 ст.182 КПК України, згідно з якими у разі, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Строк дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити до 16.10.2023 року

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала може бути оскаржена до Херсонського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддяОСОБА_1