Справа № 646/3703/23
Провадження № 1-кп/646/498/2023
У Х В А Л А

іменем України

21.07.2023 року Червонозаводський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

прокурора - ОСОБА_3 ,

та обвинуваченої - ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду у м. Харкові кримінальне провадження за № 0000064 від 11.01.2023 року відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Куп`янськ Харківської області, громадянки України, освіта вища, не працюючої, не заміжньої, маючого неповнолітнього сина ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , раніше не судимої, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , фактично мешкаючої за адресою: АДРЕСА_2 ,

за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 111-1 КК України,

В С Т А Н О В И В:

До Червонозаводського районного суду м. Харкова надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні відносно ОСОБА_4 за ч. 3 ст. 111-1 КК України, внесеному в ЄДРДР за № 0000064 від 11.01.2023 року.

20.07.2023 року ухвалою суду вказане кримінальне провадження призначене до підготовчого судового засідання.

Прокурор просив призначити провадження до судового розгляду, викликати в судове засідання обвинувачену. Крім того, прокурор заявив клопотання про продовження строку запобіжного заходу у вигляді нічного домашнього арешту відносно обвинуваченої ОСОБА_4 строком на 2 місяці, який полягає в забороні обвинуваченій в період часу з 18 години 00 хвилин до 06 години 00 хвилин наступної доби без дозволу суду залишати місце постійного проживання за адресою: АДРЕСА_2 , так як ризики передбачені п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України продовжують існувати, а саме можливість обвинуваченої переховуватися від суду; незаконний вплив на свідків; вчинення іншого кримінального правопорушення.

Обвинувачена вважала за доцільне призначення кримінального провадження до судового розгляду. Не заперечувала проти задоволення клопотання прокурора щодо доцільності продовження відносно неї запобіжного заходу у виді нічного домашнього арешту.

Суд, заслухавши думку з`явившихся учасників судового провадження, вивчивши обвинувальний акт та долучений до нього реєстр матеріалів досудового розслідування у відповідності до положень ст. 314 КПК України, яка регламентує порядок та межі підготовчого судового засідання, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст. 19 Конституції України правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством.

Статтею 9 КПК України встановлено, що під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватись вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Згідно ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожний обвинувачений у вчиненні кримінального правопорушення має право, зокрема, бути негайно і детально поінформований зрозумілою для нього мовою про характер і причини обвинувачення, висунутого проти нього.

Відповідно до ст. 7 КПК України, зміст і форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться, законність, верховенство права, забезпечення права на захист.

Згідно із п. п. 3, 5 ч. 3 ст. 314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право повернути обвинувальний акт прокурору, якщо він не відповідає вимогам ст. 291 КПК України, а також призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту.

Вимоги щодо обов`язкового зазначення конкретних обставин справи, зокрема місця, часу, способу вчинення, форми вини і його мотивів стосуються формулювання обвинувачення, визнаного судом доведеним, на стадії ухвалення обвинувального вироку (п. 2 ч. 3 ст. 374 КПК України), а на цій стадії таким вимогам відповідає виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, та виклад ознак кримінального правопорушення, передбаченого тією чи іншою статтею кримінального закону, його частиною або пунктом.

Практика ЄСПЛ виходить із необхідності забезпечення прав обвинуваченого бути докладно (детально) повідомленим про характер і підстави висунутого проти нього обвинувачення, тобто про всі суттєві факти інкримінованого йому правопорушення. В даному обвинувальному акті у відношенні ОСОБА_4 містяться фактичні дані, які прокурор вважає встановленими, та їх правова кваліфікація з формулюванням обвинувачення. Ці дані в своїй сукупності дають уявлення стосовно кожного з елементів складу кримінальних правопорушень, які інкримінуються обвинуваченому, що дає змогу стороні захисту ефективно підготуватися для захисту від висунутого обвинувачення.

Також суд звертає увагу, що на цій стадії судового провадження судом не повинні робитись висновки про правильність кваліфікації дій обвинуваченої, відповідності обвинувачення фактичним обставинам вчинення кримінального правопорушення, доведеності вини, тощо. Зазначені висновки суд може зробити на підставі аналізу і оцінки зібраних у справі доказів, досліджених в ході судового розгляду. Окрім цього, діючим КПК України передбачені механізми зміни чи уточнення обвинувачення у випадках, коли за результатами дослідження доказів виникне у цьому необхідність.

Також суд звертає увагу, що на цій стадії судового провадження судом не повинні робитись висновки про правильність кваліфікацій дій обвинуваченого, відповідності обвинувачення фактичним обставинам вчинення злочину, доведеності вини, тощо.

Зазначені висновки суд може зробити на підставі аналізу і оцінки зібраних у справі доказів, досліджених в ході судового розгляду.

Окрім цього, діючим КПК України передбачені механізми зміни чи уточнення обвинувачення у випадках, коли за результатами дослідження доказів виникне у цьому необхідність.

Таким чином, суд приходить до висновку про відповідність скерованого до суду обвинувального акту відносно ОСОБА_4 вимогам Кримінального процесуального кодексу України, затверджений прокурором обвинувальний акт перебуває в матеріалах провадження і поверненню прокурору не підлягає.

Провадження за вказаним обвинувальним актом підсудне саме Червонозаводському районному суду м. Харкова.

Підстав для закриття провадження чи його направлення прокурору для проведення досудового провадження немає.

Порушення вимог КПК України, які б унеможливлювали призначення провадження до судового розгляду відсутні, відтак суд приходить до висновку про необхідність призначення провадження за обвинувальним актом відносно ОСОБА_4 у судове засідання.

Зазначене судове засідання з урахуванням принципу гласності та відкритості судового провадження слід проводити відкрито, обмеження щодо цього, передбачені ч. 2 ст. 27 КПК України, відсутні.

Коло осіб, які беруть участь, у судовому розгляді є наступним: прокурор та обвинувачена.

Крім того, ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 23.05.2023 року до обвинуваченої було застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, який полягає в забороні обвинуваченій у період часу з 18 години 00 хвилин по 06 годину 00 хвилин наступного дня не залишати житло за адресою: АДРЕСА_2 , без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді, суду за виключенням випадків супроводу дитини ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 до закладів охорони здоров`я, а також за виключенням випадків необхідності перебування в найближчому до місця проживання укритті під час оголошеної владою України повітряної тривоги строком до 22.07.2023 року. На ОСОБА_6 покладено наступні обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора чи суду за першою вимогою; не залишати місце фактичного проживання без дозволу слідчого, прокурора чи суду.

До спливу строку запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження домашнього арешту обвинуваченій, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

За змістом ч. 6 ст. 181 КПК України, строк дії ухвали суду про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений.

В обґрунтування поданого клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді нічного домашнього арешту відносно обвинуваченої ОСОБА_6 , прокурор посилається на те, що на теперішній час існують заявлені ризики, що визначені у ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: можливість обвинуваченої переховуватися від суду; незаконний вплив на свідків; вчинення іншого кримінального правопорушення.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Суд, оцінюючи вірогідність такої поведінки обвинувачених, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначених осіб.

Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі «Клішин проти України» наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та доводитися відповідними доказами.

Вирішуючи питання про продовження строків домашнього арешту, суд оцінює в сукупності всі обставини, у тому числі тяжкість злочину, суспільну небезпечність кримінального правопорушення, яке інкримінується обвинуваченій, дані про особу обвинуваченої.

Враховуючи, що ОСОБА_4 обвинувачується відповідно до вимог ст. 12 КК України класифікується як нетяжкий злочин, передбачений ч. 3 ст. 111-1 КК України, тобто, дії громадян України, спрямовані на впровадження стандартів освіти держави-агресора у закладах освіти, за яке передбачене покарання яке карається виправними роботами на строк до двох років або арештом на строк до шести місяців, або позбавленням волі на строк до трьох років з позбавленням права обіймати певні посади або займатися певною діяльністю на строк від десяти до п`ятнадцяти років, суд вважає обґрунтованими доводи прокурора, про суворість потенційного покарання, що є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування обвинуваченої від суду.

З урахуванням встановлених слідчим суддею при обранні запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст.177 КПК України, на які посилається прокурор в обґрунтування клопотання про продовження строку запобіжного заходу у вигляді нічного домашнього арешту відносно обвинуваченої, тяжкості обвинувачення у сукупності з даними особи обвинуваченої, яка офіційно не працює та не має джерела доходу, зважаючи на тяжкість покарання, яке загрожує обвинуваченій у разі визнання її винуватою, суд вважає наявними підстави для застосування відносно обвинуваченої запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, який полягає в забороні обвинуваченій в період часу з 18 години 00 хвилин до 06 години 00 хвилин не залишати місце свого постійного проживання за адресою: АДРЕСА_2 , без дозволу суду з покладенням на обвинувачену обов`язків, передбачених п. п. 1, 2 ч. 5 ст. 194 КПК України.

З урахуванням вищенаведених обставин суд вважає, що застосування до обвинуваченої більш м`якого запобіжного заходу, не може запобігти ризикам, передбаченим п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, та забезпечити її належну процесуальну поведінку.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 27, 177, 181 КПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Призначити до судового розгляду у відкритому судовому засіданні кримінальне провадження за обвинувальним актом відносно ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 111-1 КК України на 13 год. 00 хв. 27.07.2023 року.

Викликати для участі у судовому засіданні прокурора, який здійснюватиме повноваження прокурора у даному кримінальному провадженні та обвинувачену.

Клопотання прокурора Куп`янської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді нічного домашнього арешту - відносно ОСОБА_4 - задовольнити.

Продовжити відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту на два місяці, а саме -до 20.09.2023 року, який полягає в забороні обвинуваченій у період часу з 18 години 00 хвилин до 06 години 00 хвилин наступної доби без дозволу суду залишати місце свого постійного проживання за адресою: АДРЕСА_2 .

Покласти на обвинувачену ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , протягом строку дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту такі обов`язки:

-прибувати до суду за першою вимогою,

-не залишати житло за адресою: АДРЕСА_2 , без дозволу суду у період часу з 18 год. 00 хв. до 06 год. 00 хв. наступного дня за виключенням випадків супроводу дитини ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 до закладів охорони здоров`я, а також за виключенням випадків необхідності перебування в найближчому до місця проживання укритті під час оголошеної владою України повітряної тривоги.

Строк дії ухвали в частині продовження запобіжного заходу визначити до 20.09.2023 року.

Роз`яснити ОСОБА_4 , що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за її поведінкою, мають право з`являтися в житло, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Головуючий-суддя