Справа № 361/3169/23
Провадження № 1-кс/361/755/23
У Х В А Л А

15 травня 2023 року м. Бровари

Слідчий суддя Броварського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 , із участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах власника майна ОСОБА_4 , про скасування заходів забезпечення кримінального провадження арешту, накладеного ухвалою слідчого судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 30.08.2022 року у справі №359/5607/22.

в с т а н о в и в:

До слідчого судді Броварського міськрайонного суду Київської області подано клопотання представника власника майна ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_3 , про скасування заходів забезпечення кримінального провадження арешту, у частині скасування заборони відчуження та розпорядження квартирами, що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ); кв. АДРЕСА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ); кв. АДРЕСА_3 (РНОКПП НОМЕР_1 ); кв. АДРЕСА_4 (РНОКПП НОМЕР_1 ), які належать на праві власності - ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000084 від 11 серпня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого частиною 2 статті 190 Кримінального кодексу України.

Ухвалою слідчого судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 30.08.2022 року у справі № 359/5607/22 у кримінальному провадженні № 0000084 накладено арешт на майно, який полягає у забороні його відчуження та розпорядження. Серед переліку майна є квартири, що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ); кв. АДРЕСА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ); кв. АДРЕСА_5 (РНОКПП НОМЕР_1 ); кв. АДРЕСА_4 (РНОКПП НОМЕР_1 ), які належать на праві власності - ОСОБА_4 .

Клопотання про необхідність застосування саме такого заходу забезпечення кримінального провадження обґрунтовувалось тим, що застосування даного заходу забезпечення кримінального провадження необхідне для забезпечення збереження речового доказу, запобігання можливості його знищення, перетворення та відчуження, а також для забезпечення проведення судових експертиз в рамках розслідування кримінального провадження.

Мотивуючи клопотання про скасування арешту заявник вказує, що арешт накладено необґрунтовано, з порушенням положень ст. 170 КПК України, без перевірки обставин, підстав накладення такого арешту та без потреби застосування такого заходу на даному етапі кримінального провадження. Вказує, що накладений арешт грубо порушує право на вільне володіння, користування та розпорядження своїм майном, а також що при накладенні арешту не було враховано відсутність правової підстави для арешту майна, вказує, що арештована квартира, не відповідає ознакам визначених ст. 98 КПК України.

У судовому засіданні представник власника майна адвокат ОСОБА_3 клопотання підтримав у повному обсязі, просив задовольнити та надав наступні пояснення. Відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно щодо квартир, що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 ; кв. АДРЕСА_2 ; кв. АДРЕСА_3 ; кв. АДРЕСА_4 - ОСОБА_4 є добросовісним набувачем вказаних квартир. Договір купівлі-продажу майнових прав квартири АДРЕСА_6 , укладений між ТОВ Патрікбуд та ОСОБА_4 , ніким не оскаржувався та не визнавався недійсним, а отже є чинним. ОСОБА_4 , як покупець, сплатила кошти згідно з вказаного договору, що підтверджується наданими квитанціями щодо оплати, є добросовісним набувачем квартир. Крім того, на момент постановлення ухвалипро накладення арешту на майно у справі були наявні лише докази, надані ОСОБА_5 , що не дають можливості повно і всебічно оцінити обставини справи та встановити доцільність арешту майна. З того моменту, у кримінальному провадженні № 0000084 були проведені нові слідчі (розшукові) дії та надано нові докази, які підтверджують необґрунтованість накладення арешту на зазначене майно законного володільця ОСОБА_4 . В рамках кримінального провадження №000084 підозра будь-яким особам пред`явлена не була. Як вбачається з матеріалів кримінального провадження, шкода, начебто нанесена Яремі, за його ж оцінками складає 850 тисяч грн, що становить вартість лише 42 м.кв., згідно з наказу Мінрегіонбуду № 139 від 09.03.2023 Про затвердження показників опосередкованої вартості спорудження житла за регіонами. У той же час власник майна ОСОБА_4 , відповідно до ухвали слідчого судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 30.08.2022 року обмежена у володінні та розпорядженні 12 квартирами, загальною площею 210 м.кв. Таким чином застосовані судом обмеження є непропорційними імовірно нанесеній шкоді в межах кримінального провадження.

Прокурор в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання про скасування арешту майна, мотивуючи тим, що кримінальне провадження за №0000084 від 11 серпня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого частиною 2 статті 190 Кримінального кодексу України ще не завершене.

Дослідивши клопотання, копії матеріалів, слідчим суддею встановлено наступне.

Згідно статті 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Слідчий суддя, дослідивши клопотання, додані до нього документи, врахувавши думку прокурора та адвоката, приходить до наступного висновку.

Відповідно до приписів частини 1 статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Ухвалою слідчого судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 30.08.2022 року у справі № 359/5607/22 у кримінальному провадженні № 0000084 накладено арешт на майно, який полягає у забороні його відчуження та розпорядження. Серед переліку майна є квартири, що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ); кв. АДРЕСА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ); кв. АДРЕСА_5 (РНОКПП НОМЕР_1 ); кв. АДРЕСА_4 (РНОКПП НОМЕР_1 ), які належать на праві власності - ОСОБА_4 .

Згідно частини 1статті 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Між тим, при розгляді клопотання, поданого в порядку ст. 174 КПК України, слідчий суддя не надає оцінку дотриманню вимог закону при постановленні ухвали про арешт майна та її законності, що є виключною прерогативою суду апеляційної інстанції, а лише оцінює обґрунтованість підстав для скасування арешту.

Аналізуючи положення кримінально процесуального законодавства з приводу накладення арешту на майно особи, обов`язковою передумовою, яка обґрунтовує необхідність застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, є наявність достатніх доказів, що вказують на вчинення злочину, наявність обґрунтованої підозри, підставу для арешту майна; наслідки арешту для третіх осіб, а також розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, що визначено положенням ч. 2 ст. 173 КПК України. При цьому обов`язок доведення існування зазначеної умови КПК України покладається на орган досудового розслідування.

З клопотанням про скасування арешту до слідчого судді Броварського міськрайонного суду Київської області звернувся представник власника майна адвокат ОСОБА_3 .

Вирішуючи порушене в межах даного клопотання питання про скасування арешту майна, належного ОСОБА_4 , слідчий судд, оцінюючи наведені вище обставини та пояснення адвоката ОСОБА_3 також враховує і наступне.

Частиною 3 статті 170 КПК України визначені такі умови застосування арешту майна як заходу забезпечення кримінального провадження з метою забезпечення збереження речових доказів: у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу. Арешт може бути накладений і на майно, на яке раніше накладено арешт відповідно до інших актів законодавства. У такому разі виконанню підлягає ухвала слідчого судді, суду про накладення арешту на майно відповідно до правил цього Кодексу.

Згідно частини 1,2 статті 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

У відповідності до частини 6 статті 22 КПК України суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Приписами частини 1,3 статті 26 КПК України передбачено, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Відповідно до положень ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Як вбачається із наданих суду матеріалів відсутні відомості вважати, що арештоване майно відповідає критеріям визначеним ст. 98 КПК України, тому відсутні правові підстави вважати, що майно яке належить ОСОБА_4 є безпосередньо предметом кримінального правопорушення що розслідується та вбачається безпідставне обмеження її права власності на володіння, користування та розпорядження належним майном.

Крім того, на даний момент відсутні підстави, які виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою запобігання відчуження, знищення чи пошкодження майна, що може перешкодити кримінальному провадженню.

Відповідно до положень ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, який ратифікований Верховною Радою України 17.07.1997 року, кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

На підставі викладеного, слідчий суддя, дійшов висновку про скасування арешту на майно накладеного ухвалою слідчого судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 30.08.2022 року у справі №359/5607/22.

На підставі викладеного, керуючись статтями170,171,173,174,309,369,372,395 КПК України, слідчий суддя,

п о с т а н о в и в:

Клопотання задовольнити.

Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 30.08.2022 року у справі №359/5607/22 у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000084 від 11 серпня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого частиною 2 статті 190 Кримінального кодексу України вчастині заборони відчуження та розпорядження квартирами, що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ); кв. АДРЕСА_2 (РНОКПП НОМЕР_1 ); кв. АДРЕСА_3 (РНОКПП НОМЕР_1 ); кв. АДРЕСА_4 (РНОКПП НОМЕР_1 ), які належать на праві власності - ОСОБА_4 .

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1