Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/9147/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 серпня 2023 року Слідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , представника власника майна ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Подільського районного суду м. Києва клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_5 , яке погоджене з прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_6 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0001636 від 03.08.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України,

В С Т А Н О В И В :

До Подільського районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_5 , яке погоджене з прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_6 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0001636 від 03.08.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України.

В обґрунтування клопотання вказано, що слідчими слідчого відділу Подільського УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0001636 від 03.08.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України.

03.08.2023 о 15:23, надійшло повідомлення зі служби 102 про те, що за адресою: АДРЕСА_1 , народний депутат верховної ради України ОСОБА_7 посвідчення № НОМЕР_1 разом з народним депутатом ОСОБА_8 членом тимчасової слідчої комісії щодо незаконної діяльності кол центру повідомили про ймовірне вчинення злочину, інформація щодо якого надійшла на електронну адресу приймальні з приводу того, що ботоферма скоює злочин щодо збору інф про військових та дії ППО в Урядовому кварталі та м. Києва та можливо за вище вказаною адресою також є наркотичні речовини та зброя. Заявник: ОСОБА_7 .

Досудове розслідування кримінального провадження розпочато на підставі зави Народного депутата України ОСОБА_7 , про те, що невстановлені особи, перебуваючи за адресою: АДРЕСА_1 , організували діяльність «ботоферми» куди перераховують грошові кошти отримані від громадян України шляхом обману (шахрайство) та які перераховують на користь держави агресора.

В поясненні від 03.08.2023 Народний депутат України ОСОБА_7 повідомив, що він є головою тимчасової слідчої комісії.

Також ОСОБА_7 повідомив, що в ході діяльності тимчасової слідчої комісії, була отримана інформація від невідомої особи, про діяльність незаконного колл-центру, який спеціалізується на отриманні коштів злочинним шляхом з громадян України та Європейського Союзу, а саме здійснюючи незаконні операції з використанням електронно-обчислювальної техніки, який розміщено за адресою: АДРЕСА_1 .

Водночас слідством встановлено, що відповідно до інформаційної довідки з ЄДР речових прав на нерухоме майно нежитлове приміщення площею 2493,2 кв.м., за адресою: м. Київ, Хорива, буд. 55 літ (Б) належить на праві приватної власності ТОВ «СВАРОГ КАПІТАЛ» код ЄРДПОУ 37820210.

Відповідно до ст. 233 КПК України ніхто не має права проникнути до житла чи іншого володіння особи з будь-якою метою, інакше як лише за добровільною згодою особи, яка ними володіє, або на підставі ухвали слідчого судді, крім випадків, установлених частиною третьою цієї статті.

Під житлом особи розуміється будь-яке приміщення, яке знаходиться у постійному чи тимчасовому володінні особи, незалежно від його призначення і правового статусу, та пристосоване для постійного або тимчасового проживання в ньому фізичних осіб, а також всі складові частини такого приміщення. Не є житлом приміщення, спеціально призначені для утримання осіб, права яких обмежені за законом. Під іншим володінням особи розуміються транспортний засіб, земельна ділянка, гараж, інші будівлі чи приміщення побутового, службового, господарського, виробничого та іншого призначення тощо, які знаходяться у володінні особи.

Слідчий, дізнавач, прокурор має право до постановлення ухвали слідчого судді увійти до житла чи іншого володіння особи лише у невідкладних випадках, пов`язаних із врятуванням життя людей та майна чи з безпосереднім переслідуванням осіб, які підозрюються у вчиненні кримінального правопорушення. У такому разі прокурор, слідчий, дізнавач за погодженням із прокурором зобов`язаний невідкладно після здійснення таких дій звернутися до слідчого судді із клопотанням про проведення обшуку. Слідчий суддя розглядає таке клопотання згідно з вимогами статті 234 цього Кодексу, перевіряючи, крім іншого, чи дійсно були наявні підстави для проникнення до житла чи іншого володіння особи без ухвали слідчого судді. Якщо прокурор відмовиться погодити клопотання слідчого, дізнавача про обшук або слідчий суддя відмовить у задоволенні клопотання про обшук, встановлені внаслідок такого обшуку докази є недопустимими, а отримана інформація підлягає знищенню в порядку, передбаченому статтею 255 цього Кодексу.

Так, з інформації, що надійшла на гарячу лінію 102 від Народного депутата ОСОБА_7 встановлено, що за адресою: за адресою: Подільський район м. Київ, вулиця Хорива, буд. 55Б свою діяльність здійснює кол центр, тобто ботоферма, працівниками якої здійснюється збір інформації про військових та дії ППО в Урядовому кварталі та м. Києва та можливо за вище вказаною адресою також є наркотичні речовини та зброя. З викладеного виникли підстави вважати, що за указаною адресою існує реальна загроза життю людей та майну, а відповідно до ч.3 ст. 233 КПК України даний випадок є невідкладним та таким що надає право слідчому проникнути до вказаного нежитлового приміщення до постановлення ухвали слідчого судді про надання дозволу на проведення обшуку.

За викладених обставин, 03.08.2023 о 17:21 год., старший слідчий слідчого відділу Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_9 на підставі положень ч. 3 ст. 233 КПК України, з метою врятування життя людей та майна, проникла до нежитлового приміщення розташованого на другому поверсі за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до протоколу обшуку від 03.08.2023 другого поверху приміщення розташованого в будівлі за адресою: АДРЕСА_1 , під час проведення слідчої дії було виявлено та вилучено: 62 ноутбуки марки DELL; 7 ноутбуків марки ASUS; 13 ноутбуків марки HP; 8 запакованих коробок з мобільними телефонами марки Redmi; 116 мобільних телефонів марки Redmi; 7 мобільних телефонів чорного кольору, марки: Apple, iphone; 1 мобільний телефон рожевого кольору, марки: Apple, iphone; 1 планшет чорного кольору, марки Samsung; 1 ноутбук чорного кольору марки: DELL; 37 мобільних телефонів марки Redmi; 1 телефон марки Samsung; 2 упакування з сім картками мобільного оператора Лайфселл; 12 упакувань з сім картками мобільного оператора Vodafon; 63 пари навушників; чорнові записи з сім картами на номери мобільного оператора Київстар НОМЕР_2 ; НОМЕР_3 ; НОМЕР_4 ; НОМЕР_5 ; НОМЕР_6 ; НОМЕР_7 ; НОМЕР_8 ; НОМЕР_9 ; НОМЕР_10 ; НОМЕР_11 ; чорнові (друковані записи) з заголовком «Структура общения с клиентом спич для Sale Mano в ЕКз електронними поштами; блокнот синього кольору 2018; чорновий запис з записом ОАЕ-стран-Брит-ДОР-Італія-Турція; два паперові конверти з маркуванням: 470 000 грн. та 385 380 грн; 16 стартових пакетів мобільного оператора Київстар; 11 стартових пакетів мобільного оператора Лайфселл; 11 стартових пакетів мобільного оператора Водафон; 38 зарядних пристроїв; 47 мобільних телефонів марки Redmi; 121 системний блок з наклеєною пояснювальною за підписом понятих; 53 моніторів марки «2Е»; 54 монітори марки «Philips»; 1монітор марки «LG»; 1 монітор марки Acer»; -55 ноутбуків; чорнові записи; трудові договори; роздруківки з розкладом роботи; два блокноти з чорновими записами; 21 комп`ютерний монітор; 2 мобільних телефони марки: Redmi; 7 мобільних телефонів марки: TECNO; 7 мобільних телефони марки: Apple,iphone; 2 ноутбуки марки: Acer; 1 ноутбук марки: HP; 2 ноутбуки марки: DELL; 15 сім карток мобільного оператора Київстар; 5 мобільних телефонів; 420 системних блоків, на які наклеєно пояснювальну наліпку (бірку); 66 пар навушників; 100 комп`ютерних мишок.

Слідчим Подільського УП ГУНП в м. Києві 04.08.2023 винесено постанову про визнання вищевказаних вилучених документів та речей речовим доказом.

Крім того до Подільського районного суду м. Києва скеровано клопотання про надання дозволу на проведення обшуку нежитлових приміщень в буд. 55 літ. «Б», розташованих за адресою м. Київ, вул. Хорива.

Метою накладення арешту на вище перелічене майно слідчий обгрунтовує необхідністю збереження його як речового доказу для запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення чи відчуження, а також проведення судової комп`ютерно-технічної експертизи.

У судовому засіданні слідчий клопотання підтримав та просив задовольнити з підстав, в ньому вказаних.

Представник власника майна у удовому засіданні заперечував щодо задоволення клопотання.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до переконання, що клопотання не відповідає вимогам ч.2 ст.171 КПК України.

Слідчий суддя враховує, що відповідно до п.п. 1, 15 ч. 1 ст. 7 КПК України зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться: верховенство права, змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1. збереження речових доказів, 2. спеціальної конфіскації, 3. конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, 4. відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 2 ст.171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, що підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Відповідно до п. 6 Узагальнення Вищого Спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, щодо практики розгляду слідчими суддями клопотань про застосування заходів забезпечення кримінального провадження вбачається, що при вирішенні клопотання про арешт майна слід керуватись нормами ст. 171 КПК України, де визначено вимоги, які стосуються як змісту клопотання про арешт майна, так і строків його подання до слідчого судді, суду.

Зі змісту клопотання прокурора не зрозуміло мети накладення арешту.

Відповідно до ч.ч. 1,2 ст. 234 КПК України обшук проводиться з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, відшукання знаряддя кримінального правопорушення або майна, яке було здобуте у результаті його вчинення, а також встановлення місцезнаходження розшукуваних осіб. Обшук проводиться на підставі ухвали слідчого судді місцевого загального суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, а у кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - на підставі ухвали слідчого судді Вищого антикорупційного суду.

Частиною 3 ст. 233 КПК України встановлено, що слідчий, дізнавач, прокурор має право до постановлення ухвали слідчого судді увійти до житла чи іншого володіння особи лише у невідкладних випадках, пов`язаних із врятуванням життя людей та майна чи з безпосереднім переслідуванням осіб, які підозрюються у вчиненні кримінального правопорушення. У такому разі прокурор, слідчий, дізнавач за погодженням із прокурором зобов`язаний невідкладно після здійснення таких дій звернутися до слідчого судді із клопотанням про проведення обшуку. Слідчий суддя розглядає таке клопотання згідно з вимогами статті 234 цього Кодексу, перевіряючи, крім іншого, чи дійсно були наявні підстави для проникнення до житла чи іншого володіння особи без ухвали слідчого судді. Якщо прокурор відмовиться погодити клопотання слідчого, дізнавача про обшук або слідчий суддя відмовить у задоволенні клопотання про обшук, встановлені внаслідок такого обшуку докази є недопустимими, а отримана інформація підлягає знищенню в порядку, передбаченому статтею 255 цього Кодексу.

За загальним правилом статус тимчасового вилученого майно набуває з моменту фактичного позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких воно перебуває, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися ним до вирішення питання про арешт майна або його повернення (ч. 1 ст. 167 КПК України).

Згідно з ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку.

Виходячи із цих положень, можна зробити висновок про два види тимчасово вилученого майна: (1) майно, яке відповідає критеріям ч. 2 ст. 167 КПК України, і (2) вилучені під час обшуку речі та документи, які не входять до переліку, щодо якого прямо надано дозвіл на відшукання в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку, та не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, відповідно до ч. 7 ст. 236 КПК України.

Згідно з п. 6 ч. 2 ст. 235 КПК України ухвала слідчого судді про дозвіл на обшук житла чи іншого володіння особи повинна містити відомості про речі, документи або осіб, для виявлення яких проводиться обшук.

Разом з тим, слідчий суддя зауважує, що утримання органом досудового розслідування речей, правомірно належних особі на праві приватної власності, має бути спрямоване виключно на досягнення завдань кримінального провадження.

Статтями 7, 16 КПК України встановлено, що загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно з ст. 41 Конституції України, ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Частиною 1 ст. 87 КПК України передбачено, що недопустимими є докази, отримані внаслідок істотного порушення прав та свобод людини, гарантованих Конституцією та законами України, міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, а також будь-які інші докази, здобуті завдяки інформації, отриманій внаслідок істотного порушення прав та свобод людини.

Згідно з ч.2 ст.87 КПК України суд зобов`язаний визнати істотними порушеннями прав людини і основоположних свобод, зокрема, здійснення процесуальних дій, які потребують попереднього дозволу суду, без такого дозволу або з порушенням його суттєвих умов.

Відповідно до ч.4 ст.87 КПК України докази, передбачені цією статтею, повинні визнаватися судом недопустимими під час будь-якого судового розгляду, крім розгляду, якщо вирішується питання про відповідальність за вчинення зазначеного істотного порушення прав та свобод людини, внаслідок якого такі відомості були отримані.

Судом встановлено, що слідчими слідчого відділу Подільського УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0001636 від 03.08.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України.

03.08.2023 о 17:21 год., старший слідчий слідчого відділу Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_9 на підставі положень ч. 3 ст. 233 КПК України, з метою врятування життя людей та майна, проникла до нежитлового приміщення розташованого на другому поверсі за адресою: АДРЕСА_1 .

У клопотанні про арешт майна слідчий вказує на необхідність накладення арешту на тимчасово вилучене майно під час обшуку від 03.08.2023 до прийняття остаточного рішення по кримінальному провадженню.

Разом з цим, до клопотання та під час судового розгляду, слідчим не надано ухвалу слідчого судді про дозвіл на проведення обшуку 03.08.2023 з метою виявлення та вилучення вказаного майна.

Таким чином, у органу досудового розслідування відсутній дозвіл на вилучення вказаного майна.

За правилами ч. 1 ст. 7 КПК України, зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться, верховенство права, законність, доступ до правосуддя та обов`язковість судових рішень.

За змістом ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

Таким чином, враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання про арешт майна підлягає поверненню прокурору для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. 98, 170-173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_5 , яке погоджене з прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_6 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0001636 від 03.08.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України повернути прокурору.

Встановити строк для усунення недоліків в сімдесят дві години.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1