Справа № 464/4809/23
пр.№ 1-кс/464/854/23
У Х В А Л А

21 липня 2023 року м.Львів

Слідчий суддя Сихівського районного суду м.Львова ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 , з участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши клопотання старшого слідчого СВ відділу поліції № 2 ЛРУП № 2 ГУНП у Львівській області ОСОБА_6 , про застосування запобіжного заходу - тримання під вартою у кримінальному провадженні, внесеному 20 липня 2023 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000615, відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м.Львова, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 ,

за підозрою у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.259 КК України,

у с т а н о в и л а :

Старший слідчий СВ відділу поліції № 2 ЛРУП № 2 ГУНП у Львівській області ОСОБА_6 звернулася до слідчого судді з клопотанням, погодженим із прокурором у кримінальному провадженні - прокурором Франківської окружної прокуратури м.Львова ОСОБА_3 , про застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою із визначенням розміру застави - 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Покликається на те, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.259 КК України. Ураховуючи особу підозрюваного та обставини вчинення ним злочинних дій, підозрюваному слід обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе забезпечити його належну поведінку.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, а підозрюваний та захисник, не оспорюючи обґрунтованість підозри, проти такого заперечили, захист просить обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту за місцем фактичного проживання, що належить йому на праві власності.

Підозрюваний свою провину у скоєному беззастережно визнав та ствердив, що вчинив злочин у стані алкогольного сп`яніння. Усвідомлює вчинене та запевнив про недопустимість повторення аналогічних дій, адже вдома має двох котів та собаку, за якими не буде кому доглядати у разі взяття його під варту.

Заслухавши думку учасників процесу, дослідивши клопотання та матеріали в його обґрунтування, слідчий суддя дійшов наступного висновку з огляду на таке.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні злочину, наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один з ризиків, передбачених ст.177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання встановленим ризикам. Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Відділом поліції № 2 ЛРУП № 2 ГУ Національної поліції у Львівській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному 20 липня 2023 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000615, в якому ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.259 КК України, - завідомо неправдивого повідомлення про підготовку вибуху, який загрожує загибеллю людей чи іншими тяжкими наслідкмми.

Слідчим у клопотанні з доданими документами з достатньою на даній стадії кримінального провадження повнотою підтверджується наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 згаданого злочину: протоколом огляду місця події, актом застосування службового собаки, актом перевірки об`єкта на наявність вибухових матеріалів, актом обстеження приміщення, рапортом, протоколом допиту свідка, протоколами огляду предметів, які визнані речовими доказами та долучені до кримінального провадження, протоколом допиту підозрюваного, в якому свою вину визнав повністю (в присутності захисника), що є достатніми на даному етапі кримінального провадження для визнання підозри обґрунтованою. Будь-які інші докази, які б викликали сумніви в обґрунтованості підозри, в матеріалах кримінального провадження відсутні.

З огляду на встановлені у судовому засіданні обставини та наведені норми Кримінального процесуального кодексу України, вирішуючи питання про обрання запобіжного заходу ОСОБА_4 , слідчий суддя враховує: тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у тяжкому злочині (ст.12 КК України), за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 2 до 6 років, його вік, стан здоров`я (скарг не надходило), сімейний (неодружений) та майновий стан (відсутнє постійне офіційне місце роботи), згідно із ст.89 КК України судимості немає.

Застосування запобіжного заходу зможе запобігти доведеним прокурором ризикам, передбаченим ст.177 КПК України, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування та суду; вчиняти інше кримінальне правопорушення. Ризик перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином не доведений.

Сама по собі тяжкість кримінального правопорушення проти громадської безпеки, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , та можливість суворого покарання, не можуть бути безумовними та самодостатніми підставами для застосування щодо нього найбільш суворого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки ця обставина повинна братись до уваги у сукупності разом з іншими обставинами.

Щодо долученого до клопотання протоколу затримання, слідчий суддя акцентує увагу на наступному.

Підставою затримання особи у порядку ст.208 КПК України було «безперервне переслідування після вчинення злочину, сукупність очевидних ознак на тілі, одязі чи місці події вказують на те, що саме ця особа вчинила злочин», що чітко та безумовно вказано у протоколі затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину, від 20 липня 2023 року.

У ст.207 КПК України унормовано законне затримання, а ст.208 КПК України - затримання уповноваженою особою. Натомість протокол про затримання містить підстави, як передбачені ст.207 КПК України (безперервне переслідування після вчинення злочину), так і ст.208 КПК України (сукупність очевидних ознак на тілі, одязі чи місці події вказують на те, що саме ця особа вчинила злочин).

Натомість у відповідності до рапорта ст. о/у СКП ВП № 2 ЛРУП № 2 ГУНП у Львівській області ОСОБА_7 від 20 липня 2023 року після опрацювання виклику виїхали за місцем проживання підозрюваного, на вулиці біля під`їзду було помічено особу, яка підозріло себе поводила та перебувала в стані алкогольного сп`яніння. На прохання представитись вказана особа показала паспорт та назвалась як ОСОБА_4 , його запрошено у ВП № 2 ЛРУП № 2 ГУНП у Львівській області.

Зважаючи на викладене, рапорт оперуповноваженого, який безпосередньо затримував підозрюваного, повністю спростовує дані протоколу затримання, оформленого старшим слідчим СВ відділу поліції № 2 ЛРУП № 2 ГУНП у Львівській області ОСОБА_6 . Матеріали клопотання не містять жодних доказів як безпосереднього переслідування, так і ознак, що вказують на те, що саме ця особа вчинила злочин. Такі істотні протиріччя трактуються на користь підозрюваного, адже кожна особа не може бути піддана необґрунтованому процесуальному примусу і до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура (ст.2 КПК України).

Не вирішуючи наперед питання допустимості доказів у порядку ст.87 КПК України, що є прерогативою судового розгляду, слідчий суддя ураховує установлені фактичні обставини при обранні підозрюваному запобіжного заходу. Слідчий суддя не повинен в даному конкретному випадку компенсувати недоліки роботи слідчого та прокурора, перебираючи на себе функцію органу досудового розслідування, відшукуючи конкретні підстави затримання особи.

Відповідно до вищенаведеного слідчий суддя вважає, що прокурором не доведено та не обґрунтовано недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні, а тому слідчий суддя дійшов висновку про можливість застосування більш м`якого запобіжного заходу, не пов`язаного з тримання під вартою у відповідності до ч.4 ст.194 КПК України. Поєднання зазначених даних про особу підозрюваного та фактичних обставин справи дають підставу для слідчого судді погодитися із слушними аргументами сторони захисту.

За таких обставин, відповідно до положень ч.2 ст.181 КПК України підозрюваний, який вчинив кримінальне правопорушення, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі, має право на застосування до нього запобіжного заходу більш м`якого, а саме у вигляді домашнього арешту, який полягає в забороні обвинуваченому залишати житло цілодобово. Даний запобіжний захід за своєю суттю є одним із найбільш суворих.

Зважаючи на принципи справедливості, рівності та домірності (пропорційності) з метою забезпечення справедливого балансу інтересів особи підозрюваного та суспільства, слідчий суддя доходить висновку про необхідність часткового задоволення клопотання прокурора та застосування до підозрюваного такого запобіжного заходу як цілодобовий домашній арешт, з покладенням обов`язку носіння електронного засобу контролю та інших обов`язків, який на переконання слідчого судді у повному обсязі забезпечить дотримання останнім належної процесуальної поведінки та цілком нівелює можливість реалізації останнім спроб ухилитися від суду, вчинити інше кримінальне правопорушення. Водночас покладення на підозрюваного обов`язків, передбачених ст.194 КПК України, зокрема носіння засобу електронного контролю, сприятиме зменшенню та стримуванню ще наявних ризиків.

Метою запобіжного заходу є забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного, яку у даному випадку можна забезпечити шляхом застосування менш суворих, проте не менш ефективних та дієвих запобіжних заходів. Обставини достатньо переконливо підтверджують достатність такого виду забезпечення кримінального провадження, який на цьому етапі кримінального провадження є найбільш дієвим та стримуючим засобом для підозрюваного. При порушенні домашнього арешту орган досудового розслідування та прокурор не позбавлені можливості звернутися із клопотанням про застосування більш судового запобіжного заходу.

Керуючись ст.ст.176-178, 181, 193, 194, 196, 309, 369-372 КПК України,

п о с т а н о в и л а :

Задоволити клопотання частково.

Застосувати до ОСОБА_4 домашній арешт із забороною цілодобово покидати житло за адресою: АДРЕСА_2 за виключенням необхідності забезпечення особистої безпеки під час оголошення повітряної тривоги для перебування в укритті чи іншої загрози життю, пов`язаної із воєнним станом.

Зобов`язати ОСОБА_4 прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду та покласти на нього обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України, а саме:

- носити засіб електронного контролю;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Строк дії ухвали становить до 21 вересня 2023 року включно.

Ухвала підлягає негайному виконанню, яку передати для виконання Відділу поліції № 2 Львівського РУП № 2 ГУ НП у Львівській області.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_8