Справа № 754/5345/23
У Х В А Л А

Іменем України

26 квітня 2023 року м.Київ

слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваної ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши клопотання слідчого СВ ВП№2 Деснянського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 про обрання підозрюваній:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Києва, громадянки України, з середньою освітою, розлученої, маючої на утриманні неповнолітню дитину інваліда, зареєстрованій за адресою: АДРЕСА_1 ; фактично проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 , раніш не судимої,

запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0000104 від 12.01.2023, за ознаками ч.2 ст.307 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СВ ВП № 2 Деснянського УП ГУНП у м.Києві ОСОБА_6 за погодження з прокурором Деснянської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , 26.04.2023 подав до суд у клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №0000104 від 12.01.2023, підозрюваному у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.307 ч.2 КК України.

Відповідно до обставин інкримінованого правопорушення: ОСОБА_4 незаконно придбала у невстановленої досудовим розслідуванням особи особливо небезпечний наркотичний засіб - «канабіс», масою не менше 33,54 г, а також засоби фасування та зважування, після чого почала його незаконно зберігати за місцем свого фактичного проживання по АДРЕСА_2 , попередньо розфасувавши його у 4-х паперових згортках та 3-х поліетиленових зіп-пакетах, з метою збуту.

25.04.2023 ОСОБА_4 затримана, в порядку ст.208 КПК України, та 26.04.2023 повідомлена про підозру у незаконному придбанні, зберіганні особливо небезпечних наркотичних засобів з метою збуту, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України.

На переконання слідчого, обґрунтованість підозри, повністю підтверджується протоколом обшуку за місцем мешкання ОСОБА_4 , де було виявлено та вилучено металевий тубус у змісті котрого перебувати пакети із речової рослинного походження; за висновками експерта №СЕ-19/111-23/21169-НЗПРАП та №СЕ-19/111-23/21167-НЗПРАП від 25.04.2023 надана на дослідження речовина є особливо небезпечним наркотичним засобом - канабісом загальною масою 33,54г.

Враховуючи кваліфікацію дій ОСОБА_4 , наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а саме: можливу спробу уникнення кримінальної відповідальності за вчинене кримінальне правопорушення шляхом переховування від органів досудового розслідування та/або суду; можливість здійснення ОСОБА_4 незаконного впливу на свідків даного кримінального правопорушення; відсутність у ОСОБА_4 офіційного місця роботи, постійного джерела доходу, соціальних зв`язків остання може вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити кримінальне правопорушення, у якому вона підозрюється, слідчий клопоче про обрання ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів з визначенням розміру застави.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, наполягав на його задоволенні.

Підозрювана в судовому засіданні заперечував правильність кваліфікації інкримінованих дій, оскільки мета збуту недоведена, через надуманість ризику переховування від органів досудового розслідування, просила призначити їй запобіжний захід не пов`язаний з позбавленням волі.

Захисник підозрюваної заперечував проти обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, вказавши на необґрунтованість підозри, оскільки обсяг виявленої у особи наркотичної речовини не може свідчити про наявність мети збуту. Вказане суттєво впливає на тяжкість кваліфікації, та як наслідок вказує на недоцільність утримання підозрюваної під вартою.

Розглянувши доводі сторін, дослідивши письмові матеріали за клопотанням, слід дійти наступних висновків.

Відповідно до чч. 2, 3 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого кримінального правопорушення підтверджується: свідченнями ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , які вказали, що ОСОБА_4 займається збутом наркотичної речовини; протоколом обшуку за місцем мешкання ОСОБА_4 ; висновками експертизи матеріалів, речовин та виробів, а також іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Обґрунтована підозра у скоєнні кримінального правопорушення передбачає наявність фактів або інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити злочин (Ilgar Mammadov проти Азербайджану, § 88; Erdagoz проти Туреччини, § 51; Fox, Campbell і Hartley проти Сполученого Королівства, § 32).

Оцінюючи докази, які обґрунтовують підозру ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, поза розумним сумнівом є достатні підстави вважати, що остання є обґрунтованою.

Таким чином на даний час сумніви в обґрунтованості підозри ОСОБА_4 у вчинені інкримінованого кримінального правопорушення у слідчого судді відсутні.

При встановленні наявності ризику того, що підозрювана може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, слідчий суддя не може орієнтуватися лише на суворість можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на низку інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі, або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Panchenko проти Росії, § 106). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciev проти Молдови, § 58). Ризик втечі не виникає лише за відсутності постійного місця проживання (Sulaoja проти Естонії, § 64).

Що стосується оцінки обставин, які дають підстави вважати, що має місце ризик того, що підозрювана може вчинити інше кримінальне правопорушення, то тяжкість обвинувачення може служити для суду підставою для постановлення рішення про поміщення та утримання підозрюваного під вартою з метою запобігання спробі вчинення інших правопорушень. Однак необхідно, щоб небезпека була явною, а запобіжний захід - необхідним в світлі обставин справи і, зокрема, біографії та характеристики особи, про яку йдеться (ibid., § 40).

ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, в разі доведення вини останній може бути призначено покарання до 10 років позбавлення волі з конфіскацією майна.

Відомості про наявність джерела доходу підозрюваної не доведені, оскільки сторона захисту належним чином не підтвердила факт про законність джерела доходу ОСОБА_4 , достатнього для власного утримання. Відсутність офіційного джерела доходу, дає підстави стверджувати, про наявність обґрунтованих сумнів про збагачення підозрюваної за рахунок збуту наркотичної речовини підозрюваною. Наявність на утриманні підозрюваної, неповнолітньої дитини інваліда ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 не може бути врахована, оскільки відповідно до посвідчення серії НОМЕР_1 законним представником (опікуном) дитини з інвалідністю є ОСОБА_10 , яка доводиться бабусею.

Враховуючи наведене, у слідчого судді не має сумнівів у тому, що ризики того, що ОСОБА_4 може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, а також вчинити інше кримінальне правопорушення (пп. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України) мають надзвичайно високий ступень. Наявність у підозрюваній місця реєстрації та проживання у даному випадку не є вирішальними обставинами і такими, що можуть вплинути на висновки слідчого судді.

Наявність ризику того, що підозрювана, може незаконно впливати на свідків, з метою зміни ними показів та уникнення кримінальної відповідальності (п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України), також може бути визнано на даній стадії процесу (Jarzynski проти Польщі, § 43), оскільки мають місце підстави достовірно припускати ймовірність його існування.

Згідно статті 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Тримання під вартою відповідно до статті 5 § 1 (с) має бути пропорційним заходом для досягнення зазначеної мети (Ladent проти Польщі, §§ 55-56).

Постанова про тримання під вартою повинна містити конкретні підстави і встановлювала точну тривалість такого заходу (Meloni проти Швейцарії, § 53).

При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд зобов`язаний розглянути альтернативні заходи забезпечення явки особи до суду (Idalov проти Росії § 140). Це положення проголошує не тільки право на «розгляд справи судом упродовж розумного строку або звільнення під час провадження», але також встановлює, що «звільнення може бути обумовлене гарантіями з`явитися на судове засідання» (Khudoyorov проти Росії, § 183; Lelievre проти Бельгії, § 97; Shabani проти Швейцарії, § 62).

Отже, суд повинен розглянути можливість застосування менш інтрузивних заходів, ніж тримання під вартою (Ambruszkiewicz проти Польщі, § 32).

Враховуючи вищевикладене, суд з урахуванням сукупності встановлених обставин, а також характеру, конкретних обставин та високої суспільної небезпечності інкримінованого злочину, дійшов до переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не буде дієвим і не зможе запобігти існуючим ризикам та забезпечити виконання підозрюваною покладених на неї процесуальних обов`язків, що виправдовує застосування найсуворішого запобіжного заходу.

Згідно ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Розмір застави має бути належним чином обґрунтовано у рішенні, яке встановлює заставу (Georgieva проти Болгарії, §§ 15 і 30-31), відтак слідчий суддя вважає, що застава у межах, встановлених законом для тяжких злочинів, здатна забезпечити виконання підозрюваною покладених на неї обов`язків, а тому з врахуванням особи підозрюваного, тяжкості вчинення злочину, в якості альтернативи тримання під вартою йому встановлюється застава в розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

На підставі викладеного та керуючись стст. 5, 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, стст. 177, 178, 182, 183,193-196, 206, 369-372, 376 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ ВП № 2 Деснянського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 в рамках кримінального провадження №0000104 від 12.01.2023, за ознаками ч.2 ст.307 КК України, задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Київський слідчий ізолятор», строком на 60 (шістдесят) днів, до 23.06.2023, включно.

Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваною ОСОБА_4 , передбачених КПК України у розмірі 80 прожиткових мінімуму для працездатних осіб, що складає 214 720 (двісті чотирнадцять тисяч сімсот двадцять) гривень.

Роз`яснити підозрюваній ОСОБА_4 , що підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу на розрахунковий рахунок UA1012089, код отримувача (ЄДРПОУ) - 26268059, банк отримувача - ДКСУ м. Київ, МФО - 820172.

У разі внесення застави, покласти на підозрювану ОСОБА_4 строком до 23.06.2023, в межах строку досудового розслідування, наступні процесуальні обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме:

1. Прибувати до органу досудового розслідування та/або суду за першою вимогою;

2. Не відлучатися із населеного пункту, в якому вона проживає без дозволу слідчого, прокурора та/або суду;

3. Повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

4. Здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

5. Утримуватись від спілкування з будь-якою особою, визначеної слідчим, або прокурором або спілкуватись з нею із дотриманням умов, визначених слідчим, або прокурором.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. ч. 8, 10, 11 ст. 182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України. Застава внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення, а подання апеляційної скарги зупиняє набрання ухвалою законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1