Справа № 625/338/20
Провадження № 1-кп/615/6/23
ВИРОК

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 травня 2023 року м. Валки

Валківський районний суд Харківської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

секретарів судового засідання ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Валки Харківської області матеріали кримінального провадження №0001112 за обвинуваченням

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Горького Богодухівського району Харківської області, українця, громадянина України, з середньою спеціальною освітою, одруженого, що не працює, зареєстрований та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 , в силу ст.89 КК України не судимий,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.367 КК України,

за участю прокурора ОСОБА_5 ,

представника потерпілого ОСОБА_6 ,

захисників ОСОБА_7 , ОСОБА_8 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

встановив:

ОСОБА_4 , обіймаючи з 01.12.2009, на підставі наказу директора Державного підприємства «Жовтневе лісове господарство» (далі - ДП «Жовтневий лісгосп»), № 86-к від 26.11.2009, посаду майстра лісу обходу №1 Мерчанського лісництва підприємства, будучи службовою особою, що наділена організаційно-розпорядчими та адміністративно-господарськими функціями у відповідності до ст.18 КК України та положень п.1 Примітки до ст.364 КК України, неналежно виконував свої службові обов`язки, передбачені посадовою інструкцією майстра лісу ДП «Жовтневий лісгосп», затвердженою директором підприємства 17.03.2017, зокрема, п.1.6 «Головним завданням майстра лісу є охорона, збереження, своєчасне відновлення та збільшення лісових багатств, забезпечення правил охорони праці та техніки безпеки», п.1.7 «майстер лісу являється матеріально-відповідальною особою і несе персональну відповідальність за ввірене йому майно в закріпленому за ним обході», п.2.1 «забезпечувати охорону ввіреного обходу від незаконних порубів, засмічення відходами, порушень правил пожежної безпеки в лісах України та інших порушень лісового законодавства», п.2.2 «негайно повідомляти лісничого помічника лісничого про всі випадки незаконних порубів, лісових пожеж, незаконного використання земель державного лісового фонду та інших порушень лісового законодавства», п.2.6 «разом з старшим майстром проводити прийомку лісопродукції, а також здійснювати облік та прийомку виконаних робіт», п.2.9 «складати, направляти в лісництво акти, протоколи про лісопорушення», через несумлінне ставлення до них щодо збереження ввіреного йому майна, внаслідок чого у кварталі № 115 виділ № 7 Мерчанського лісництва ДП «Жовтневий лісгосп» невстановленими особами у невстановлений період часу здійснено незаконну вирубку та вивезення 96 дерев при проведенні ВСР-2019, які не передбачені спеціальним дозволом (лісорубним квитком № 000756 від 12.06.2019), виявленої працівниками ДП «Жовтневий лісгосп» в ході проведення раптової ревізії 23.08.2019 та державними інспекторами Державної екологічної інспекції у Харківській області (далі - ДЕІ) під час позапланової перевірки, проведеної з 04 по 17.09.2019.

Таким чином, внаслідок службової недбалості, що полягала у неналежному виконанні ОСОБА_4 своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, охоронюваним законом державним інтересам спричинено тяжкі наслідки у вигляді матеріальної шкоди в сумі 1 798 809,14 грн., що у 250 і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян, чим вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч.2 ст.367 КК України.

З урахуванням вимог ч.1 ст.337 КПК України судовий розгляд проведено лише стосовно особи, якій висунуте обвинувачення, і лише в межах висунутого обвинувачення відповідно до обвинувального акту. При цьому забезпечено дотримання встановлених ст.22,23,26 КПК України принципів щодо змагальності сторін та свободи надання ними суду своїх доказів і доведення перед судом їх переконливості, безпосередності дослідження доказів та диспозитивності. Під час судового розгляду судом досліджено всі надані сторонами докази у порядку ст.349 КПК України.

Обвинувачений вину у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення та цивільний позов не визнав. Підтвердив, що в ДП «Жовтневий лісгосп» працює з 1996 року, на посаді майстра лісу обходу № 1 Мерчанського лісництва - з 01.12.2019. З цього ж часу за ним закріплено квартал № 115 виділ № 7 Мерчанського лісництва ДП «Жовтневий лісгосп». Особисто контролював вирубку лісу при проведенні ВСР-2019 на підставі лісорубного квитка від 12.06.2019 № 000756. Наполягав на законності вирубки, наймана бригада інженерів пиляла лише визначені лісорубним квитком дерева. При собі мав копію лісорубного квитка, оригінал - зберігається у лісництві. Спиляні дерева були з клеймами. Старший майстер визначає, чи потрібно деревину вивозити. У разі укладення договору ДП «Жовтневий лісгосп» видає наряд на відпуск. В даному випадку не було остатків складометрів, кубатура по документах зійшлась. Позапланова перевірка ДЕІ проведена без його участі, його навіть не повідомили, тому не відомо, звідки знайшли таку кількість пеньків. Встановлені результати ревізії 206 пеньків, на його думку, не відповідають даним переліскової відомості, до того ж членами ревізії не враховано, що 19 пеньків з`явилося ще в 2015 році, про що він завчасно склав рапорт та повідомив керівництву. Вважає, що комісія перевірила не весь квартал № 115, а лише ті місця, де була. Наполягав, що спиляно 198 дерев, відпущено 193 куб.м, що відповідає кількості. Чому встановлено, що 96 дерев спиляно незаконно, йому не зрозуміло. Зауважив, що не мав можливості часто обходити територію через великий обсяг. Діяв згідно із посадовою інструкцією. Просив закрити провадження за недоведеністю його вини та виправдати.

Незважаючи на невизнання обвинуваченим своєї вини, його винуватість у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.367 КК України, в судовому засіданні знайшла своє підтвердження та доведена повністю сукупністю досліджених судом доказів.

За змістом ст.1 ЛК України ліс тип природних комплексів (екосистема), у якому поєднуються переважно деревна та чагарникова рослинність з відповідними ґрунтами, трав`яною рослинністю, тваринним світом, мікроорганізмами та іншими природними компонентами, що взаємопов`язані у своєму розвитку, впливають один на одного і на навколишнє природне середовище.

Ліси України є її національним багатством і за своїм призначенням та місце розташуванням виконують переважно водоохоронні, захисні, санітарно-гігієнічні, оздоровчі, рекреаційні, естетичні, виховні, інші функції та є джерелом для задоволення потреб суспільства в лісових ресурсах.

Усі ліси на території України, незалежно від того, на землях яких категорій за основним цільовим призначенням вони зростають, та незалежно від права власності на них, становлять лісовий фонд України і перебувають під охороною держави.

Лісова ділянка - ділянка лісового фонду України з визначеними межами, виділена відповідно до цього Кодексу для ведення лісового господарства та використання лісових ресурсів без вилучення її у землекористувача або власника землі.

Лісові відносини згідно із ст.2 ЛК України - суспільні відносини, які стосуються володіння, користування та розпоряджання лісами і спрямовуються на забезпечення охорони, відтворення та стале використання лісових ресурсів з урахуванням екологічних, економічних, соціальних та інших інтересів суспільства.

Об`єктом лісових відносин є лісовий фонд України та окремі лісові ділянки.

Суб`єктами лісових відносин є органи державної влади, органи місцевого самоврядування, юридичні особи та громадяни, які діють відповідно до Конституції та законів України.

Лісові відносини в Україні регулюються Конституцією України, ЗУ «Про охорону навколишнього природного середовища», цим Кодексом, іншими законодавчими актами України, а також прийнятими відповідно до них нормативно-правовими актами. (ст.3 ЛК України)

Ст.4 цього Кодексу визначено, що до лісового фонду України належать усі ліси на території України незалежно від того, на землях яких категорій за основним цільовим призначенням вони зростають, та незалежно від права власності на них.

За ст.6 ЛК України, лісовими ресурсами є деревні, технічні, лікарські та інші продукти лісу, що використовуються для задоволення потреб населення і виробництва та відтворюються у процесі формування лісових природних комплексів.

До лісових ресурсів також належать корисні властивості лісів (здатність лісів зменшувати негативні наслідки природних явищ, захищати ґрунти від ерозії, запобігати забрудненню навколишнього природного середовища та очищати його, сприяти регулюванню стоку води, оздоровленню населення та його естетичному вихованню тощо), що використовуються для задоволення суспільних потреб.

В ст.7 цього Кодексу передбачено, що ліси, які знаходяться в межах території України, є об`єктами права власності Українського народу.

Ст.5 ЗУ «Про охорону навколишнього природного середовища» визначено, що державній охороні і регулюванню використання на території України підлягають: навколишнє природне середовище як сукупність природних і природно-соціальних умов та процесів, природні ресурси, як залучені в господарський обіг, так і не використовувані в економіці в даний період (земля, надра, води, атмосферне повітря, ліс та інша рослинність, тваринний світ), ландшафти та інші природні комплекси.

Особливій державній охороні підлягають території та об`єкти природно-заповідного фонду України й інші території та об`єкти, визначені відповідно до законодавства України.

Слід відзначити, що у відповідності до п.2 Постанови КМУ «Про затвердження Порядку поділу лісів на категорії та виділення особливо захисних лісових ділянок» №733 від 16.05.2007, ліс у кварталі № 115 виділу № 7 Мерчанського лісництва ДП «Жовтневий лісгосп» з урахуванням основних виконуваних ним функцій відноситься до рекреаційно-оздоровчих лісів, до яких в свою чергу належать лісові ділянки, що виконують рекреаційну, санітарно-гігієнічну та оздоровчу функцію, використовуються для туризму, зайняття спортом, санаторно-курортного лікування та відпочинку населення.

На підставі ст.17 ЛК України у постійне користування ліси на землях державної власності для ведення лісового господарства без встановлення строку надаються спеціалізованим державним лісогосподарським підприємствам, іншим державним підприємствам, установам та організаціям, у яких створено спеціалізовані лісогосподарські підрозділи, які мають право (ст.19), зокрема, самостійно господарювати в лісах; виключне право на заготівлю деревини; право власності на заготовлену ними продукцію та доходи від її реалізації; право на відшкодування збитків у випадках, передбачених законодавством; тощо.

При цьому постійні лісокористувачі зобов`язані: забезпечувати охорону, захист, відтворення, підвищення продуктивності лісових насаджень, посилення їх корисних властивостей, підвищення родючості ґрунтів, вживати інших заходів відповідно до законодавства на основі принципів сталого розвитку; дотримуватися правил і норм використання лісових ресурсів; вести лісове господарство на основі матеріалів лісовпорядкування, здійснювати використання лісових ресурсів способами, які забезпечують збереження оздоровчих і захисних властивостей лісів, а також створюють сприятливі умови для їх охорони, захисту та відтворення; тощо.

Відповідно до ст.64 ЛК України підприємства, установи, організації і громадяни здійснюють ведення лісового господарства з урахуванням господарського призначення лісів, природних умов і зобов`язані: забезпечувати посилення водоохоронних, захисних, кліматорегулюючих, санітарно-гігієнічних, оздоровчих та інших корисних властивостей лісів з метою поліпшення навколишнього природного середовища та охорони здоров`я людей; забезпечувати безперервне, невиснажливе і раціональне використання лісових ресурсів для задоволення потреб виробництва і населення в деревині та іншій лісовій продукції; здійснювати відтворення лісів; забезпечувати підвищення продуктивності, поліпшення якісного складу лісів і збереження біотичного та іншого природного різноманіття в лісах; здійснювати охорону лісів від пожеж, захист від шкідників і хвороб, незаконних рубок та інших пошкоджень; раціонально використовувати лісові ділянки.

Згідно із ст.69 цього Кодексу спеціальне використання лісових ресурсів на виділеній лісовій ділянці проводиться за спеціальним дозволом - лісорубний квиток або лісовий квиток, що видається безоплатно.

Спеціальний дозвіл на заготівлю деревини в порядку рубок головного користування видається органом виконавчої влади з питань лісового господарства Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері лісового господарства.

Спеціальний дозвіл на інші види спеціального використання лісових ресурсів видається власниками лісів або постійними лісокористувачами.

На виділених лісових ділянках можуть використовуватися лише ті лісові ресурси і лише для цілей, що передбачені виданим спеціальним дозволом.

Спеціальний дозвіл видається власниками лісів або постійними лісокористувачами у встановленому порядку також на проведення інших рубок та робіт, пов`язаних і не пов`язаних із веденням лісового господарства.

Як вбачається із наданих стороною обвинувачення доказів, а саме Статуту в новій редакції, затвердженого наказом Державного агентства лісових ресурсів України від 05.12.2018 № 1050, ДП «Жовтневий лісгосп» засноване на державній власності, створене на підставі наказу Міністерства лісового господарства України від 31.10.1999 № 133, належить до сфери управління Державного агентства лісового господарства України і координується Харківським обласним управлінням лісового та мисливського господарства. Здійснює свою діяльність на комерційній основі відповідно до чинного законодавства України та цього Статуту.

Однією, із визначених Статутом, метою є ведення лісового господарства, охорони, захисту, раціонального використання та відтворення лісів. (п.3.1)

Основні напрямки діяльності підприємства визначені в п.3.2 Статуту, зокрема, запобігання злочинам і адміністративним правопорушенням у сфері лісового господарства та використання лісових ресурсів.

У відповідності до розділу 5 майно підприємства є державною власністю і закріплюється за ним на праві господарського відання, здійснюючи яке володіє, користується та розпоряджається згідно із нормами чинного законодавства.

Збитки, задані підприємству в результаті порушення його майнових прав громадянами, юридичними особами, державними органами чи органами місцевого самоврядування, відшкодовуються підприємству відповідно до чинного законодавства. (п.5.8)

Органом управління підприємства згідно п.8.1 Статуту є його директор, який, зокрема, у встановленому порядку призначає на посади та звільняє з посад працівників підприємства, організовує виробничо-господарську, соціально-побутову та іншу діяльність підприємства відповідно до мети та основних напрямків його діяльності. (а.с.108-122 т.2)

Аналізуючи наведені докази в призмі норм чинного законодавства, суд дійшов висновку, що клопотання сторони захисту про визнання недопустимим доказу - постанови про залучення законного представника потерпілого від 24.07.2020 без виконання приписів ст.55 КПК України, тобто без визнання потерпілого в кримінальному провадженні, є необґрунтованим та не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч.7 ст.55 КПК України, якщо особа не подала заяву про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або заяву про залучення її до провадження як потерпілого, слідчий, прокурор, суд має право визнати особу потерпілою лише за її письмовою згодою.

Згідно витягу із Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань, на час інкримінованих подій, керівником ДП «Жовтневий лісгосп» значиться ОСОБА_9 (а.с.221 т.2)

На другій сторінці оспорюваної стороною захисту постанови міститься підпис представника потерпілого ОСОБА_9 під текстом наступного змісту: «З постановою ознайомлений, права і обов`язки мені зрозумілі». Тобто ОСОБА_9 надав письмову згоду на визнання його представником потерпілого у кримінальному провадженні.

Ухвалою суду від 07.04.2023 замість ДП «Жовтневий лісгосп» до участі у кримінальному провадженні залучено Державне спеціалізоване господарське підприємство «Ліси України» в особі філії «Жовтневе лісове господарство», як правонаступника в зв`язку із припиненням підприємства на підставі постанови КМУ № 1003 від 07.09.2022.

Наказом директора ДП «Жовтневий лісгосп» № 86-к від 26.11.2009, ОСОБА_4 переведено з 01.12.2009 на посаду майстра лісу обходу № 1 Мерчанського лісництва, що підтверджується записами у трудовій книжці серії НОМЕР_1 . (а.с.79-87 т.2)

Згідно із Положенням «Про державну лісову охорону», затвердженим Постановою КМУ від 16.09.2009 №976, керівник, головний лісничий, інженери відділу (сектору) всіх категорій, лісничий, помічник лісничого, старший майстер лісу, майстер лісу підприємств, установ та організацій, що належать до сфери управління Держлісагенствами, входять до складу державної лісової охорони.

За змістом ч.1 ст.2 ЗУ «Про державний захист працівників суду і правоохоронних органів», правоохоронні органи органи прокуратури, внутрішніх справ, служби безпеки, Військової служби правопорядку у ЗСУ, органи охорони державного кордону, органи доходів і зборів, органи і установи виконання покарань, слідчі ізолятори, органи державного фінансового контролю, рибоохорони, державної лісової охорони, інші органи, які здійснюють правозастосовні або правоохоронні функції.

Отже, при реалізації наданих повноважень, враховуючи вимоги ст.19 Конституції України, як службова особа державної лісової охорони ОСОБА_4 зобов`язаний був діяти лише на підставі та в межах повноважень та у спосіб, що передбачений Конституцією України, законами України та іншими діючими нормативно-правовими актами, у тому числі й керівними документами Держлісагенства та Положенням «Про державну лісову охорону» щодо припинення, запобігання та не допущення лісопорушень.

Відповідно до посадової інструкції майстра лісу ДП «Жовтневий лісгосп», затвердженої директором підприємства 17.03.2017, на ОСОБА_4 , окрім іншого, покладені наступні завдання та обов`язки: 2.1 Забезпечувати охорону ввіреного обходу від незаконних порубів, засмічення відходами, порушень правил пожежної безпеки в лісах України та інших порушень лісового законодавства. 2.2 Негайно повідомляти лісничого, помічника лісничого про всі випадки незаконних порубів, лісових пожеж, незаконного використання земель державного лісового фонду та інших порушень лісового законодавства. 2.3 Забезпечити виконання доведених планових завдань по всіх кількісних і якісних показниках. 2.4 Приймати участь у раціональній розробці хлистів відповідно до стандартів та технічних умов. 2.5 Добре знати границі свого обходу, місцезнаходження і стан всіх протипожежних споруджень, водоймищ, рік, озер, пунктів зв`язку. 2.6 Разом зі старшим майстром проводити прийомку лісопродукції, здійснювати облік та прийомку виконаних робіт. 2.7 Брати участь в ревізії обходів. 2.8 Перевіряти додержання лісозаготівельними підприємствами, організаціями правил пожежної безпеки в лісі, дотримання ними природоохоронних заходів. 2.9 Складати і направляти в лісництво акти, протоколи про лісо порушення. 2.10 Приймати участь у відводі та таксації лісосік (освітлення та прочищення) під керівництвом лісничого, натурному їх оформленню. 2.11 Спостерігати за санітарним станом лісу, про появлення та розповсюдження шкідників та хвороб лісу доповідати старшому майстру, лісничому. 2.12 Підтримувати в належному стані квартальні, межові та інші розпізнавальні знаки. 2.14 Перевіряти в лісі транспортні засоби та здобутий лісоматеріал. 2.15 Виявляти порушення земельного законодавства та забезпечувати контроль за дотриманням вимог земельного законодавства у межах підпорядкованого лісового фонду.

В загальних положеннях посадової інструкції зазначено, що 1.1 майстер лісу належить до категорії керівників, 1.3 у своїй роботі керується положеннями, наказами, інструкціями, розпорядженнями та іншими документами, що відносяться до виконання його обов`язків, 1.6 головним завданням майстра лісу є охорона, забезпечення своєчасного відновлення та збільшення лісових багатств забезпечення правил охорони праці та техніки безпеки.

Згідно із 1.7 посадової інструкції майстер лісу є матеріально відповідальною особою і несе персональну відповідальність за ввірене йому майно в закріпленому за ним обході. У своїй роботі майстер лісу керується чинним законодавством, наказами і розпорядженнями вищестоящих організацій та інструкцією із охорони праці.

З посадовою інструкцією ОСОБА_4 ознайомлений 17.03.2017, про що свідчить його підпис. (а.с.88-107 т.2)

Таким чином, відповідно до посадових обов`язків майстра лісу Мерчанського лісництва ДП «Жовтневий лісгосп» ОСОБА_4 наділено функціями щодо управління та розпорядження майном, що полягало в здійсненні в установленому порядку його зберігання, використання та контролю за цими операціями, а також він є матеріально відповідальною особою.

З урахуванням наведених правових норм, виконуючи ці обов`язки ОСОБА_4 відповідно до ч.3 ст.18 КК України був службовою особою.

Із наданого стороною захисту листа №10-07/233 від 20.02.2020 ДП «Жовтневий лісгосп» повідомив, що майстри лісу державних лісництв здійснюють свою діяльність у відповідності до приписів Положення про державну лісову охорону (затверджена постановою КМУ №976 від 16.09.2009) У зв`язку з цим, задля виконання покладених державою обов`язків, майстер лісу Мерчанського лісництва ДП «Жовтневий лісгосп» ОСОБА_4 прийняв під свою особисту відповідальність охорону лісових масивів та земельних лісових ділянок від протиправних посягань інших осіб та дотримання вимог лісового законодавства України. Лісові масиви, які знаходяться під охороною майстрів лісу складаються з окремих дерев, які знаходяться в межах земель лісових кварталів визначених матеріалами лісовпорядкування лісгоспу. Книга розпоряджень лісничого Мерчанського лісництва ДП «Жовтневий лісгосп», де визначаються межі обходу, який закріплений за майстром лісу ОСОБА_4 , після звільнення лісничого зникла. Тому надати копію розпорядження про закріплення обходу за майстром лісу ОСОБА_4 підприємство не має можливості.(а.с.202, т.2)

Твердження сторони захисту, що ОСОБА_4 не мав реальної можливості виконати службові обов`язки, зокрема здійснювати цілодобову охорону лісів, до того ж, без конкретизації заходів щодо виконання зазначених функції, без прив`язки до часових періодів їх виконання та до території, закріпленої за лісником, спростовуються дослідженими в судовому засіданні доказами, зокрема наданими представником потерпілого актами планової ревізії № 1 з приводу ефективності роботи посадової особи ОСОБА_4 щодо охорони лісів від порушень лісового законодавства за період з 15.10.2014 по 21.04.2015 (державною лісовою охороною виявлено незаконну рубку загальним об`ємом 61,98 м3, розмір шкоди 144552,05 грн.), з 28.10.2015 по 10.10.2016 (не виявлено), з 10.10.2016 по 24.03.2017 (державною лісовою охороною виявлено незаконну рубку загальним об`ємом 13,91 м3, розмір шкоди 43618,26 грн.), з 24.03.2017 по 10.03.2020 (не виявлено), а також маршрутом патрулювання лісової охорони майстром лісу ОСОБА_4 в обході № 1 Мерчанського лісництва ДП «Жовтневий лісгосп» із зазначенням конкретної ділянки та часу, з яким обвинувачений ознайомлений, про що свідчить підпис. (а.с.13-23 т.3)

Із наданої стороною обвинувачення постанови від 24.07.2020, винесеної прокурором відділу прокуратури Харківської області ОСОБА_10 , з матеріалів кримінального провадження № 0000674 від 22.10.2019, внесеного до ЄРДР за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст.191, ч.2 ст.367 КК України виділено в окреме кримінальне провадження матеріали досудового розслідування відносно підозрюваного ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.367 КК України в копіях, оригіналах та вилучених речах відповідно до додатку до постанови від 24.07.2020, в якому зазначено перелік виділених матеріалів досудового розслідування. (а.с.135-150 т.1)

Клопотання сторони захисту про недопустимість доказів на підставі ст.87 КПК України через порушення вимог ст.217 КПК України не підлягає задоволенню з наступних підстав.

В обґрунтування клопотання сторона захисту вважає, що передбачені ч.2 ст.36 КПК України права процесуального керівника в кримінальному провадженні не передбачають його права на виділення матеріалів кримінального провадження. У відповідності до Порядку організації діяльності прокурорів і слідчих органів прокуратури у кримінальному провадженні, затвердженого наказом Генеральної прокуратури України № 51 від 28.03.19, який діяв на момент прийняття постанови, таке право мають виключно керівник прокуратури або його перші заступники, які зобов`язані забезпечувати ефективність досудового розслідування та контролювати виділення в окреме провадження матеріалів кримінального провадження, щоб це не вплинуло негативно на повноту досудового розслідування,

Згідно з п.9 ч.2 ст.36 КПК України прокурор, здійснюючи нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням, уповноважений приймати процесуальні рішення у випадках, передбачених цим Кодексом.

Зі змісту ст.110 КПК України процесуальними рішеннями є всі рішення органів досудового розслідування, прокурора, слідчого судді, суду.

Рішення слідчого, дізнавача, прокурора приймається у формі постанови. Постанова виноситься у випадках, передбачених цим Кодексом, а також коли слідчий, дізнавач, прокурор визнає це за необхідне.

Відповідно до ст.217 КПК України у разі необхідності, матеріали досудового розслідування щодо одного або кількох кримінальних правопорушень можуть бути виділені в окреме провадження, якщо дві чи більше особи підозрюються у вчиненні одного чи більше кримінальних правопорушень. (ч.3)

Матеріали досудового розслідування згідно із ч.4 цієї статті не можуть бути виділені в окреме провадження, якщо це може негативно вплинути на повноту досудового розслідування та судового розгляду.

Рішення про об`єднання чи виділення матеріалів досудового розслідування за ч.5 статі приймається прокурором.

Відповідно до п.15 ч.1 ст.3 КПК України прокурор особа, яка обіймає посаду, передбачену ст.15 ЗУ «Про прокуратуру», та діє у межах своїх повноважень.

П. 9 цієї норми вказує, що керівник органу прокуратури - Генеральний прокурор, керівник обласної прокуратури, керівник окружної прокуратури та їх перші заступники і заступники, які діють у межах своїх повноважень.

Тобто КПК України містить поняття «прокурор» та поняття «керівник органу прокуратури».

Разом з тим, ч.5 ст.217 КПК України не містить положення про те, що рішення про виділення матеріалів досудового розслідування приймається або погоджується керівником органу прокуратури. Натомість, у цій нормі чітко визначено суб`єкта, уповноваженого приймати рішення про виділення матеріалів досудового розслідування прокурора, ким і є ОСОБА_10 у цьому кримінальному провадженні, відповідно до групи прокурорів, призначених згідно постанови від 22.10.2019. (а.с.159-160 т.1)

Дійсно, відповідно до ч.4 ст.217 КПК України, головною умовою під час прийняття рішення про виділення матеріалів досудового розслідування в окреме кримінальне провадження, є те, що матеріали досудового розслідування не можуть бути виділені в окреме провадження, якщо це може негативно вплинути на повноту досудового розслідування та судового розгляду.

З постанови про виділення матеріалів кримінального провадження від 24.07.2020, кримінальним процесуальним законом до однієї із загальних засад кримінального провадження віднесено розумність строків.

Положеннями ст.28 КПК України передбачено, що під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені цим Кодексом строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень.

Проведення досудового розслідування у розумні строки забезпечує прокурор, слідчий суддя (в частині строків розгляду питань, віднесених до його компетенції), а судового провадження - суд.

Кожен має право, щоб обвинувачення щодо нього в найкоротший строк або стало предметом судового розгляду, або щоб відповідне кримінальне провадження щодо нього було закрите.

Враховуючи викладене, прокурор ОСОБА_10 дійшов висновку про доцільність виділення з матеріалів кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000674 від 22.10.2019 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.367, ч.5 ст.191 КК України, матеріалів досудового розслідування стосовно підозрюваного ОСОБА_4 у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.367 КК України, що не вплине на повноту досудового розслідування та судового розгляду.

Отже, прокурором ОСОБА_10 обґрунтовано рішення про виділення матеріалів досудового розслідування стосовно підозрюваного ОСОБА_4 , що відповідає положенням ст.217 КПК України.

Суд не приймає до уваги, твердження сторони захисту, що у Порядку організації діяльності прокурорів і слідчих органів прокуратури у кримінальному провадженні, затвердженого наказом Генеральної прокуратури України № 51 від 28.03.19, який діяв на момент прийняття постанови, виключно на керівників покладається обов`язок щодо забезпечення ефективності досудового розслідування, так як положення зовсім не містить фрази «виключно». Проте обов`язок забезпечення ефективності досудового розслідування покладено не лише на керівника органу прокуратури, а й на прокурора (ст.36 КПК України).

Аналізуючи правові висновки Верховного Суду, викладені у постанові від 20.08.20 № 344/20740/18, на які посилається сторона захисту у клопотанні, суд відзначає, що в цьому випадку виділення матеріалів кримінального провадження щодо одного із обвинувачених стало істотним порушенням вимог КПК України, так як злочин був вчинений декількома обвинуваченими за попередньою змовою групою осіб, до того ж, кожен із епізодів злочинної діяльності було інкриміновано їм із посиланням на вказану кваліфікуючу ознаку. У кваліфікації діяння, яке інкримінується ОСОБА_4 , відсутня кваліфікуюча ознака «за попередньою змовою групою осіб».

Таким чином, виділення матеріалів кримінального провадження відносно ОСОБА_4 проведено у відповідності до вимог КПК України.

За повідомленням про кримінальне правопорушення, відповідно до ст.214 КПК України, яке надійшло до прокуратури Харківської області 21.10.19 із управління СБУ в Харківській області, посадові та службові особи ДП «Жовтневий лісгосп», зловживаючи службовим становищем, з метою особистого збагачення, здійснювали рубку значно більших дерев, взагалі не відведених під рубку, ніж ті, що вказані під час лісовідведення, що спричинило тяжкі наслідки. Працівниками ДЕІ під час проведення позапланової перевірки в Коломацькому, Васищевському, Мерчанському лісництві встановлено, що внаслідок незаконних рубок завдані державі збитки на суму близько 10 млн. гривень. (а.с.156 т.1)

Згідно витягу, 22.10.2019 до Єдиного реєстру досудових розслідувань прокурором ОСОБА_10 внесено відомості про вчинення кримінального правопорушення за № 0000674 з попередньою кваліфікацією за ч.5 ст.191 КК України. (а.с.151-155 т.1)

Клопотання сторони захисту про недопустимість доказів через порушення вимог ст.214 КПК України, так як жодного доказу на підтвердження фактів, викладених у зазначеному повідомленні, надано не було, не підлягає задоволенню з наступних підстав.

За змістом ст.214 КПК України, підставою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та початку досудового розслідування є подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або самостійне виявлення слідчим, прокурором з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

В постанові № 556/450/18 від 30.09.2021, на яку посилається сторона захисту, Верховний Суд дійшов висновку, що слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого прийняти рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР.

У разі надходження до органів поліції анонімних листів, що містять відомості про вчинені кримінальні правопорушення, їх реєстрація здійснюється лише в підрозділах документального забезпечення, після чого вони передаються за резолюцією керівника органу поліції або особи, яка виконує його обов`язки, до структурних підрозділів для використання в розкритті злочинів. Тобто, анонімна заява не реєструється як підстава для відкриття кримінального провадження, а лише є підставою для перевірки викладеної в ній інформації, після чого відомості до ЄРДР може бути внесено за рапортом працівника поліції, який встановив наявність ознак злочину у заяві чи повідомленні.

З огляду на викладене, звернення, зміст якого не відповідає вимогам ч.5 ст.214 КПК України, не може бути безальтернативною підставою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та, відповідно, початку досудового розслідування.

Відповідно до ч.5 ст.214 КПК України до ЄРДР вносяться відомості про дату надходження заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення або виявлення з іншого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, прізвище, ім`я, по батькові (найменування) потерпілого або заявника, інше джерело, з якого виявлені обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела, попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, прізвище, ім`я, по батькові та посада службової особи, яка внесла відомості до реєстру, а також слідчого, прокурора, який вніс відомості до реєстру та/або розпочав досудове розслідування,інші обставини, передбачені положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань.

Враховуючи, що в повідомленні № 70/14-1046 від 21.10.2019, складеному заступником начальника УСБУ в Харківській області та надісланому до прокуратури Харківської області, вбачаються вагомі обставини, які могли свідчити про вчинення кримінального правопорушення та містять всі перелічені в ч.5 ст.214 КПК України дані, прокурором ОСОБА_10 дотримано норми кримінально-процесуального законодавства, зокрема ст.214 КПК України.

Постановою про визначення територіальної підслідності від 22.10.2019, винесеної прокурором ОСОБА_10 , проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000674 від 22.10.2019 доручено слідчому територіального управління Державного бюро розслідувань у м. Полтава. (а.с.161-162 т.1)

Клопотання сторони захисту про недопустимість доказів на підставі п.2 ч.3 ст.87 КПК України через порушення ст.216 КПК України в редакції, яка діяла в той час, оскільки розпочавши кримінальне провадження, прокурор на підставі ч.7 ст.214 КПК зобов`язаний був невідкладно, але не пізніше наступного дня з дотриманням правил підслідності, передати наявні у нього матеріали до слідчих органів Національної поліції та доручити проведення досудового розслідування, не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до змісту повідомлення № 70/14-1046 від 21.10.2019, складеного заступником начальника УСБУ в Харківській області та надісланого до прокуратури Харківської області, яке стало підставою внесення відомостей до ЄРДР, до вчинення кримінального правопорушення причетні посадові та службові особи ДП «Жовтневий лісгосп».

Із наведених вимог ст.2 ЗУ «Про державний захист працівників суду і правоохоронних органів», органи державної лісової охорони є правоохоронними органами.

Окрім того, згідно Положення про державну лісову охорону, затвердженого Постановою КМУ від 16.09.2019 № 976, Державна лісова охорона має статус правоохоронного органу.

До посадових осіб Державної лісової охорони відносяться: керівник, головний лісничий, головний мисливствознавець, начальник відділу (сектору) лісового господарства та інженери відділу (сектору) всіх категорій, начальник відділу (сектору) охорони і захисту лісу та інженери відділу (сектору) всіх категорій, начальник відділу (сектору), спеціалісти відділу (сектору) мисливського господарства всіх категорій, лісничий, державний районний мисливствознавець, мисливствознавець, помічник лісничого, старший майстер лісу, майстер лісу, начальник лісової пожежної станції, старший єгер та єгер державного лісогосподарського (лісомисливського) підприємства, державного мисливського господарства.

Державне бюро розслідувань розпочало свою роботу 27.11.2018 та відповідно до ч.4 ст.216 КПК України його слідчі здійснюють досудове розслідування кримінальних правопорушень, окрім інших, вчинених працівником правоохоронного органу.

Згідно з вимогами ст.218 КПК України досудове розслідування здійснюється слідчим того органу досудового розслідування, під юрисдикцією якого знаходиться місце вчинення кримінального правопорушення.

Таким чином, оскільки відомості у кримінальному провадженні внесені стосовно посадових та службових осіб ДП «Жовтневий лісгосп», досудове розслідування повинно здійснюватися під юрисдикцією слідчого територіального управління Державного бюро розслідувань у м. Полтаві.

Враховуючи викладене, на виконання вимог ч.7 ст.214 КПК України, прокурором ОСОБА_10 22.10.2019, в день внесення відомостей до ЄРДР, правомірно винесено постанову про визначення підслідності за слідчим ТУ ДБР у м. Полтаві та направлено матеріали до цього органу для здійснення подальшого досудового розслідування.

За наданими стороною захисту доказами, прокурором ОСОБА_10 у порядку ст.36 КПК України надано доручення № 15/5-674-19 від 22.10.2019 заступнику начальника Управління начальнику ГВ БКОЗ УСБУ в Харківській області на проведення слідчих (розшукових) дій з метою встановлення осіб, причетних до вчинення кримінального правопорушення та об`єктивної істини у кримінальному провадженні. (а.с.15 т.2)

Клопотання сторони захисту про недопустимість доказів, оскільки в порушення п.5 ч.2 ст.36 КПК України доручення винесено у поза процесуальний спосіб, так як надано УСБУ в Харківській області, яке не є у кримінальному провадженні відповідним оперативним підрозділом, не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до п.5 ч.2 ст.36 КПК України, прокурор, здійснюючи нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням, уповноважений доручати проведення слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій відповідним оперативним підрозділам.

Згідно зі ч.1 ст.41 КПК України оперативні підрозділи органів Національної поліції, органів безпеки, Національного антикорупційного бюро України, органів Державного бюро розслідувань, органів Бюро економічної безпеки України, органів Державної прикордонної служби України, органів, установ виконання покарань та слідчих ізоляторів Державної кримінально-виконавчої служби України здійснюють слідчі (розшукові) дії та негласні слідчі (розшукові) дії в кримінальному провадженні за письмовим дорученням слідчого, дізнавача, прокурора, а підрозділ детективів, оперативно-технічний підрозділ та підрозділ внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України - за письмовим дорученням детектива або прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури.

Тобто КПК України містить чіткий перелік оперативних підрозділів, до якого входять підрозділи органів безпеки, які наділені повноваженням здійснювати слідчі (розшукові) дії та негласні слідчі (розшукові) дії на підставі конкретного доручення прокурора ОСОБА_10 , який входить до групи прокурорів, призначених у кримінальному провадженні № 0000674 від 22.10.2019.

Таким чином, доручення прокурора ОСОБА_10 про проведення слідчих (розшукових) дій у порядку ст. 36 КПК України, надані у кримінальному провадженні № 0000674 від 22.10.2019, повністю відповідають вимогам ст.36,41 КПК України, адже надані належним суб`єктом прокурором, конкретному суб`єкту оперативному підрозділу служби безпеки, який міститься у вичерпному переліку оперативних підрозділів, які наділені повноваженням здійснювати слідчі (розшукові) дії, відповідно до ст.41 КПК України, в рамках конкретного кримінального провадження.

На підставі ухвали слідчого судді Московського районного суду м. Харкова від 07.11.2019, прокурором ОСОБА_10 з дотриманням вимог ст.103-107,165 КПК України в присутності працівника ДЕІ 11.11.2019 проведено тимчасовий доступ до речей та документів, а саме: оригіналів матеріалів позапланової перевірки, проведеної працівниками ДЕІ в Коломацькому, Васищевському та Мерчанському лісництвах ДП «Жовтневий лісгосп» у вересні 2019 року, що підтверджується протоколом та описом вилучених документів. (а.с.163-167 т.1)

Із копії звернення ОСОБА_11 від 22.07.2019 вх.№ С-295, яке надійшло до ДЕІ, заявник обурений, що керівники лісогосподарських підприємств не вживають ніяких заходів щодо захисту та охорони лісу, який їм довірила держава, про що свідчить велика кількість зрубаних масивів на території ДП «Гутянського лісгоспу» та «Красноградського лісгоспу». Окрім того, обурений ситуацією, яка склалася у Балаклійському та Жовтневому лісгоспі, оскільки багато прогалин з`явилося за останні роки на підвідомчому лісі. На думку заявника, керівництво лісгоспів не вживає ніяких заходів щодо збереження лісу та відновлення його, тому просить ДЕІ перевірити законність проведення рубок на цих підприємствах та зупинити таку незаконну діяльність підприємств, яким довірено ліс Харківщини. (а.с.168 т.1)

На підставі звернення фізичної особи про порушення, що спричинило шкоду її правам, законним інтересам, життю і здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави Міністерством екології та природних ресурсів України 16.08.2019 надано погодження № 5/4.1-11/9143-19 ДЕІ на проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю). (а.с.169 т.1)

З метою перевірки фактів, викладених у заяві ОСОБА_11 , з урахуванням погодження першим заступником начальника ДЕІ видано наказ № 617/11-02 від 03.09.2019 про здійснення позапланового заходу (перевірки) дотримання вимог природоохоронного законодавства ДП «Жовтневий лісгосп», згідно з яким направлено для проведення перевірки ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 та ОСОБА_16 , що підтверджується відповідним направленням № 617/11-02/06-06. (а.с.170-173 т.1)

За результатами проведення в період з 04 по 17.09.2019 позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання ДП «Жовтневий лісгосп» вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, спеціалістами ДЕІ складено акт №617/11-02/06-06 від 17.09.2019, примірник якого в цей же день отримано директором підприємства, про що свідчить підпис.

Згідно акту планові перевірки проводилися з 11 по 24.04.2018 (акт № 266/01-04/04-09) та з 23 по 29.11.2018 (акт № 997/01-04/05-09). За результатами проведеного заходу встановлено порушення, а саме, у кварталі 115 виділ 7 площа 6.3 га проведено вибіркову санітарну рубку. На її проведення видано лісорубний квиток серія ХА ЛРК № 000756 від 12.06.2019. Ділянка знаходиться в стадії розробки, згідно матеріалів відводу до переліку взято дерева, породи дуб в загальній кількості 83 шт., з них ділових 25, напівділових 14, дров`яних 44, згідно контрольного переліку пнів зрізаних дерев виявлено 106 пнів породи дуб, (13 сухостійних та 93 сироростущих), що свідчить про факт незаконної рубки дерев породи дуб, одночасно з цим на лісосіці здійснюється рубка дерев породи: клен, ясен, липа, в`яз. ДП «Жовтневий лісгосп» було проведено раптову ревізію на даній ділянці та зафіксовано факт незаконної рубки дерев різного діаметру.

З урахуванням даних ревізій та проведення обміру пнів зрізаних дерев та переводу пнів на висоту 1/3 м встановлено, що частина зрізаних дерев до матеріалів відведення не включалися та ревізією не виявлялися, таким чином частину дерев в кількості 73 сироростучих в тому числі 3 сироростучі дерева породи в`яз, які у матеріалах відведення відсутні, та 23 сухостійних було зрублена незаконно. (а.с.174-184 т.1)

Допитаний в судовому засіданні свідок ОСОБА_17 повідомив, що в 2019 році виконував обов`язки директора ДП «Жовтневий лісгосп» і був т.в.о. головного лісничого. До його обов`язків, окрім іншого, входило підписання лісових обходів Жовтневого лісгоспу, наказів про проведення позапланових ревізій, метою яких було виявлення незаконних порубок. В той період перевірялись майже всі лісництва. Чи перевірялось саме Мерчанське лісництво та які результати перевірки по ньому, не пам`ятає, оскільки пройшло дуже багато часу.

Свідок ОСОБА_14 пояснила, що в 2019 році працювала в ДЕІ державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища. Підставою для проведення позапланової перевірки ДП «Жовтневий лісгосп» було звернення із заявою ОСОБА_18 про порушення природоохоронного законодавства. В цій перевірці, яка була проведена у вересні 2019 року, здійснювала перевірку в цілому по «Жовтневий лісгосп», а саме контрольний перелік пнів та вносила до перелікової відомості, після чого опрацьовувала. Після перевірки були розраховані претензії в цілому по лісовому господарству та пред`явлений розмір завданих збитків на понад 10 мільйонів. Чи приймала участь під час підрахунку кількості пнів по Мерчанському лісовому господарству, не пам`ятає.

Свідок ОСОБА_13 пояснила, що у 2019 році обіймала посаду головного спеціаліста відділу державного екологічного нагляду-контролю природно-заповідного фонду державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Харківської області. ДЕІ здійснювалась позапланова перевірка за зверненням громадянина, в зв`язку з чим був здійснений виїзд до ДП «Жовтневий лісгосп» інспекторами, які були направлені згідно наказу керівника ДЕІ. Під час виїзду на це підприємство, державними інспекторами було надано керівнику або в.о. керівника ДП «Жовтневий лісгосп» копію направлення на проведення цієї перевірки, вказану особу ознайомили із оригіналом, пояснили підстави, пред`явили посвідчення та здійснили запис у книзі перевірок на підприємстві і потім по різним лісництвам, що входять до складу ДП «Жовтневий лісгосп», ділились по два інспектора і здійснювали безпосередній виїзд на місцевість до лісових насаджень. По Мерчанському лісництву ДП «Жовтневий лісгосп» особисто проводила перевірку із старшим державним інспектором ДЕІ ОСОБА_12 . В лісі на певній ділянці, де проводився лісогосподарський захід, здійснювали обмір пнів зрубаних дерев для того, щоб з`ясувати чи правильно вони були зрубані у відповідності до дозвільного документу, чи ні. Безпосередньо старший державний інспектор ОСОБА_12 здійснював обмір цих пнів, а ОСОБА_13 вносила записи до відомості переліку пнів зрубаних дерев, шляхом, так називаємої, точковки. Разом із ОСОБА_12 дивились, де саме відбувалася рубка, шукали відповідні позначки в лісі, відмежування цієї ділянки і саме в межах кварталу № 115 виділі № 7 Мерчанського лісництва ДП «Жовтневий лісгосп» були зафіксовані пні у відомості переліку пнів зрубаних дерев. Ставлячи підписи, розуміли, які дані вносили, тобто дані, які особисто бачили.

Наполягала, що обійшли всю ділянку кварталу № 115 виділу № 7 Мерчанського лісництва ДП «Жовтневий лісгосп». У відповідності до ЗУ «Про основні засади державного нагляду та контролю у сфері господарської діяльності», який передбачає, що перевірка повинна проводитись у присутності відповідальних осіб від суб`єкта господарювання, у якого здійснюється перевірка, в даному випадку здійснювали цю перевірку в присутності посадової особи ДП «Жовтневий лісгосп». У вказаному законі немає конкретики щодо матеріально-відповідальних осіб. Конкретно, що робив представник ДП «Жовтневий лісгосп», не пам`ятає, але він був присутній. Перевірка здійснюється завжди відкрито. Під час її проведення можуть бути присутні посадові особи у тій кількості, в якій вони вважають за необхідне. Вони мають право здійснювати фото, відеозапис, фіксувати будь-яким чином хід перевірки. Особа, яка буде здійснювати виїзд із державними інспекторами визначається керівником підприємства, тобто якщо та особа, яка була присутня при проведенні перевірки вбачає якісь можливо незрозумілі для себе дії чи ті, які вважає, що не відповідають законодавству, може сказати про це своєму керівнику або може писати зауваження до перелікової відомості пнів. Всі дані, які із ОСОБА_12 назбирали під час здійснення перевірки, фіксували у відомість переліку пнів зрубаних дерев, потім робився вже певний аналіз тих документів, які були видані на цю ділянку у відповідності до того, що саме було зрубано, брався лісорубний квиток, а також документи, на підставі яких він був виписаний, здійснювалась порівняльна характеристика між первинними документами і відомістю переліку пнів, потім робили висновок, чи є перевищення у кількості зрубаних дерев, або чи можливо зрубані дерева не тих порід, які зазначені і повинні бути в дозволі, після чого робили певний висновок, здійснювали запис до акту перевірки і разом із копіями цих перелікових відомостей вручали керівнику або особі, яка виконувала обов`язки керівника. Розрахунок шкоди робив та претензію пред`являв ОСОБА_12 .

Після закінчення огляду, давали на ознайомлення відомість переліку пнів зрубаних дерев тій особі від ДП «Жовтневий лісгосп», яка була присутня при перевірці та яка її підписувала.

Свідок ОСОБА_12 пояснив, що у 2019 році обіймав посаду старшого державного інспектора з охорони навколишнього природного середовища Харківської області. Після того, як свідку була надана для огляду претензія № 135 від 10.10.2019, зазначив, що точно не пам`ятає, так як пройшло багато часу, але вказаний документ було складено за результатами проведення перевірки ДП «Жовтневий лісгосп», яка проводилась на підставі наказу, направлення ДЕІ. Методикою проведення перевірки є те, що перевіряючий виходить на конкретну місцевість, після чого дивиться є правопорушення чи ні, після чого складається нумераційна відомість і за результатами проведення цієї перевірки складається акт, на основі якого подається претензія підприємству. Перший заступник ДЕІ підписував всі претензії, які пред`являлись від інспекції до підприємства. На запитання, звідки взялись 96 незаконно спиляних дерев у кварталі № 115 виділі № 7 Мерчанського лісництва ДП «Жовтневий лісгосп», пояснив, що спочатку беруться документи, згідно з якими дерева, які повинні бути зрубані, відмічаються у документі, згідно якого видно, що припустимо повинно бути спиляно 100 дерев, тобто вони чимось заражені якоюсь хворобою, і відповідно державні інспектори йдуть і перераховують кількість пнів, відповідно звіряють цю відомість із переліковою відомістю, звідси роблять висновок, що більша частина дерев була зрубана чи менша, чи вона співпадає, виходячи з цього проходить розрахунок шкоди. Працівниками інспекції здійснюється обхід цієї території, і, наприклад, на певній території перевіряючі бачать пні сухих чи, припустимо, сироростущих дерев, відповідно. В подальшому проходить перерахунок пеньків і заноситься в перелікову відомість пнів, в цю відомість вноситься кількість пнів, і відповідно потім по цій кількості пнів, по методиці проходить розрахунок шкоди.

На запитання сторони захисту, як було встановлено, що частина пеньків на вказаній ділянці зрубано незаконно, свідок ОСОБА_12 відповів, що дерева були скоріш за все не тих діаметрів чи не тієї породи, які вказувались у відомостях ДП «Жовтневий лісгосп», таким чином проходить розрахунок шкоди. Якщо, наприклад, у відомостях ДП «Жовтневий лісгосп» написано дерево в 10 см, а ми бачимо пеньок в 50 см в діаметрі, то ми розуміємо, що це не те дерево, яке вказувалось у польовій переліковій відомості дерев, призначених у санітарну вибіркову рубку. І тут в переліковій відомості фіксуємо ті дерева, які бачимо. Все це відбувається у присутності представника ДП «Жовтневий лісгосп».

На запитання, чи був особисто свідок у кварталі № 115 виділі № 7 Мерчанського лісництва ДП «Жовтневе лісове господарство», ОСОБА_12 відповів, що, якщо у відомості переліку пнів зрубаних дерев стоїть його підпис, значить він там був.

Свідок ОСОБА_19 повідомив, що у 2019 році обіймав посаду старшого майстра лісу Мерчанського лісництва ДП «Жовтневий лісгосп». Після того, як свідку було надано для огляду відомість переліку пнів зрубаних дерев від 10.09.2019, зазначив, що в той день ОСОБА_20 та його напарниця на ім`я ОСОБА_21 (прізвища не знає) приїхали у Мерчанське лісництво і сказали що їм необхідно оглянути декілька ділянок по лісництву, почнуть із 115 кварталу. Тоді лісничий був або на лікарняному, або у відпустці, тому особисто під`їхав та запитав, чи потрібен їм майстер лісу, на що відповіли, що особисто він не потрібний, лише би хтось показав, де знаходяться ці ділянки. Лісничий попросив його, щоб з`їздив з ними, показав ці ділянки. Із перевіряючими приїхали на ділянку, вони вийшли з машини, відразу подивилися біля дороги, але почали писати не відразу, дивилися на клейма. На запитання, чи потрібна його допомога, відповіли, щоб стояв на межі ділянки, а вони будуть самі все робити. Тому десь години півтори, може трохи більше чекав їх, поки робили ревізію, за ними не слідкував, просто їх чекав. В подальшому інспектори показали свідку цю польовку, він підписав її. За те, що щось там чи не клеймоване, чи що, нічого не сказали.

Зазначив, що в той період часу матеріально-відповідальна особа за дану ділянку лісу не перебував ні на лікарняному, ані у відпустці. У нього була можливість повідомити ОСОБА_4 про те, що у його кварталі здійснюється перевірка. Також була можливість ходити разом із перевіряючими та слідкувати за правдивістю внесених даних у відомість переліку пнів, яку він підписав.

Повідомив, що в ДП «Жовтневий лісгосп» уже не працює, так як був звільнений директором ДП «Жовтневий лісгосп», як на його думку, незаконно.

Згідно дослідженого судом акту раптової ревізії № 1 лісового обходу № 1 Мерчанського лісництва ДП «Жовтневий лісгосп», перевіряється ефективність роботи матеріально-відповідальної особи ОСОБА_4 . Обхід складається з кварталів 110-118, 137,138, загальною площею 583 Га, ревізійний період з 21.11.2018 по 23.08.2019. При проведенні ревізії лісового обходу виявлено незаконні рубки 12 дерев, об`ємом 2,531 куб.м., розмір шкоди 39844,36. (а.с.4 т.2)

Суд відзначає, що акт не містить зазначення конкретної ділянки лісу, де встановлено лісо порушення, підписаний лише головою комісії ОСОБА_22 .

В судовому засіданні свідок ОСОБА_22 пояснив, що з травня 2018 року по травень 2020 року працював інженером лісового господарства ДП «Жовтневий лісгосп». До обов`язків входило відведення лісосік (певних площ) для рубки дерев, оформлення документів, для чого виїжджали на місце, помічали та ставили клейма на деревах, які необхідно зрубати та зазначали причину, по якій дерево підлягає рубці. На підсумок такого виїзду складався документ перелікова відомість, де записувались всі дерева, які мусять бути зрубані. Чи виїжджав саме на 115 квартал Мерчанського лісництва для проведення відводу, не пам`ятає. Після цього перелікова відомість передається начальнику відділу інженерів, потім направляється до головного лісничого. Наступний документ, який виноситься на підставі перелікової відомості - лісорубний квиток, який підписується директором.

В 2019 році проводились ревізії лісництв ДП «Жовтневий лісгосп», метою яких було виявлення незаконної рубки дерев. За результатами ревізії складались польова відомість та акт, в якому зазначалась кількість зрубаних дерев та збитки завдані державі.

У вересні 2019 року по Мерчанському лісництву в кварталі 115 виділ 7 комісією проводилась ревізія, де був головою, а членами троє майстрів Мереф`янського лісу, в ході якої була виявлена незаконна рубка. Спосіб рубки, згідно перелікової відомості, в кварталі 115 мав бути санітарно-вибірковий, тобто дерева, які пошкоджені або хворі, підлягають вирубці. За результатами ревізії був складений акт раптової ревізії, в якому зазначено 12 незаконно зрублених дерев, тобто різниця між деревами, що зазначені у відводі та зрубаними деревами, що були виявлені на місці огляду. Під час огляду особисто не перевіряв, чи відповідають зрубані дерева лісорубному квитку, а перевіряли інші члени комісії. Точно не пам`ятає, чи був присутній під час ревізії майстер Мерчанського лісу ОСОБА_4 . Однак, повинен був надати йому на підпис акт ревізії, чому не надав, не пам`ятає, як і не зміг пояснити чому немає підписів членів комісії майстрів Мереф`янського лісництва. В самому акті раптової ревізії (а.с.4, т.2) не зазначено, що перевірка відбувалась в кварталі 115, проте пам`ятає, що був саме цей квартал.

Свідок ОСОБА_23 пояснив, що станом на 2019 рік працював лісничим в Мереф`янському лісництві. Цього ж року їздив перевіряти Старомерчанське лісництво квартал 115, виділ №7, де разом з ним були присутні колеги ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , та ін. в тому числі і ОСОБА_4 . Під час перевірки допомагав рахувати та здійснювати заміри їх діаметрів, виявили порядка 95 пеньків. Який документ складався та чи був підписаний ним, не пам`ятає. На запитання сторони захисту, чи знайомий йому акт раптової ревізії від 23.08.2019, відповідно до якого знайшли лише 12 пеньків (а.с.4, т.2) свідок зазначив, що не пам`ятає, що це за документ.

Свідок ОСОБА_26 повідомив, що працює майстром Мереф`янського лісництва ДП «Жовтневий лісгосп». Влітку 2019 року разом з комісією у складі ОСОБА_27 , ОСОБА_24 та голови комісії ОСОБА_28 приїхали, за наказом директора, до Мерчанського лісництва з метою проведення огляду в кварталі 115. Під час даної ревізії рахували пеньки, вимірювали їх, вносили до перелікової відомості. Особисто він лише виконував завдання по вимірюванню пеньків. Чи був присутній майстер Мерчанського лісництва, не пам`ятає. За результатами ревізії була складена перелікова відомість, в якій розписувався. На запитання сторони захисту, чи знайомий йому акт раптової ревізії від 23.08.2019, відповідно до якого знайшли лише 12 пеньків та чому відсутній його підпис в цьому акті (а.с.4, т.2) свідок зазначив, що не пам`ятає.

Свідок ОСОБА_29 пояснив, що працює майстром лісу в Мереф`янському лісництві в ДП «Жовтневе лісове господарство». Влітку 2019 року разом з ОСОБА_25 , ОСОБА_27 , та іншими, прізвища яких не пам`ятає, їздили для перевірки зрізаних пеньків до Мерчанського лісництва, а саме кварталу 115 виділ 7. Під час перевірки особисто здійснював тільки вимірювання пеньків, деякі пеньки були з клеймами, що означає, що дерево було зрубано законно. Однак, скільки було пеньків з клеймами, точно не пам`ятає. Чи була присутня відповідальна особа за цей квартал, також не пам`ятає.

В подальшому свідки ОСОБА_29 , ОСОБА_26 , ОСОБА_23 наголосили, що дані про те, чи була законна чи не законна порубка в Мерчанському лісництві в кварталі 115 виділ 7, їм не відомо, оскільки просто здійснювали підрахунок пнів та вимірювання їх діаметру.

Свідок ОСОБА_30 повідомив, що в 2019 році працював на різних посадах, а саме і провідного інженера охорони лісу і начальника відділу охорони та захисту лісу. В серпні 2019 року за наказом керівника Чагаровського були проведені позапланові ревізії всіх лісництв ДП «Жовтневий лісгосп». Тоді ж комісією у складі голови ОСОБА_31 та її членів - майстрів лісу в ході ревізії виявили незаконну порубку. За результатами ревізії був складений акт, в якому визначено збиток державі в розмірі близько 40 000 грн. Даний акт повинен бути підписаний всіма членами комісії. Розрахунок шкоди, визначеної в акті, проводив голова комісії. Крім того, зазначив, що до його обов`язків належало, окрім іншого, спрямування матеріалів до правоохоронних органів, складання відповідних акті, де був присутній. Але в кварталі 115 виділ 7 безпосередньо при проведенні ревізії його не було.

Із дослідженого судом лісорубного квитка від 12.06.2019, виданого ДП «Жовтневий лісгосп», надано дозвіл на здійснення вибірково-санітарної рубки у кварталі 115 виділ 7, площа ділянки 6.3 га Мерчанського лісництва, зокрема, рубати 193 кубометрів деревини у рахунок заходів із формування і оздоровлення лісів відповідно до завдань 2019 року, в тому числі 51 ділової, 115 дровяної, 17 ліквід із крони, 10 хворосту і сучків. (а.с. 33 т.2)

Таким чином, в ході проведення ДЕІ позапланового заходу державного нагляду було виявлено порубки, які не охоплювалися цим лісорубним квитком, що було зазначено і в акті ревізії і в експертизі.

Показання свідків узгоджуються з іншими дослідженими в судовому засіданні доказами, які як кожний окремо, так і в сукупності підтверджують достовірність та правильність внесених до акту №617/11-02/06-06 від 17.09.2019 обставин:

- книгою реєстрацій лісорубних квитків по Мерчанському лісовому господарству,

- даними відомості переліку пнів зрубаних дерев, підписаної дежінспекторами ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , старшим майстром Мерчанського лісництва ОСОБА_19 ,

- польовими переліковими відомостями дерев, призначених у санітарну вибіркову вирубку,

- планом зйомки ділянки, визначеної згідно матеріалів лісовпорядкування,

- нумераційною відомістю дерев, призначених для вибіркової санітарної рубки,

- відомістю матеріально-грошової оцінки,

- розрахунком плати за спеціальне використання лісових ресурсів,

- претензією № 135 від 10.10.2019, підписаної першим заступником ДЕІ, на адресу ДП «Жовтневий лісгосп»,

- розрахунком шкоди, заподіяної внаслідок незаконного вирубування дерев, виконаного та перевіреного держінспектором ОСОБА_12 ,

- книгою обліку лісопорушень (а.с.1-3,34-42,123-135 т.2)

Цими процесуальними джерелами доказів, у розумінні ст. 84 КПК України, у взаємозв`язку із ст. 95 КПК України, підтверджуються обставини, визначені ст. 91 даного Кодексу.

Суд приймає до уваги, що документи вилучені прокурором ОСОБА_10 під час обшуку ДП «Жовтневий лісгосп», оглянуто у відповідності до ст.104-106,237,223 КПК України, визнано за постановою прокурора від 15.11.2019 речовими доказами, на які ухвалою слідчого судді Московського районного суду м. Харкова від 19.11.2019 накладено арешт. (а.с.6-32 т.2)

Клопотання сторони захисту про недопустимість доказів на підставі ст.86 КПК України, оскільки матеріали кримінального провадження містять лише копію акту перевірки № 617/11-02/06-06 від 17.09.19, завірену процесуальним керівником, яка не містить штампу судового експерта у відповідності до п.4.11 наказу № 53/5 від 08.10.98 «Про затвердження Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень», отже, не використовувався судовим експертом, тому отриманий у позапроцесуальний спосіб, задоволенню не підлягає за наступних підстав.

Згідно зі ст.84 КПК України, доказами у кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.

Відповідно до ст.86 КПК України доказ визнається допустимим, якщо він отриманий у порядку, встановленому цим Кодексом.

Ст.93 КПК України вказує, що збирання доказів здійснюється сторонами кримінального провадження, потерпілим, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у порядку, передбаченому цим Кодексом.

Сторона обвинувачення здійснює збирання доказів шляхом проведення слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій, витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, службових та фізичних осіб речей, документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій та актів перевірок, проведення інших процесуальних дій, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ст.131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження. Заходами забезпечення кримінального провадження є, зокрема, 5) тимчасовий доступ до речей і документів.

Із наданих стороною обвинувачення доказів, на виконання вимог КПК України щодо способу збирання доказів, у кримінальному провадженні 01.11.2019 слідчим за погодженням із прокурором направлено до суду клопотання про тимчасовий доступ до речей та документів, які знаходяться у володінні ДЕІ, а саме до оригіналів матеріалів позапланової перевірки, проведеної працівниками ДЕІ у Коломацькому, Васищевському та Мерчанськомулісництвах ДП «Жовтневий лісгосп» у вересні 2019 року. Клопотання задоволене слідчим суддею та 11.11.2019 у ДЕІ вилучено оригінали матеріалів позапланової перевірки у ДП «Жовтневий лісгосп» у вересні 2019 року, серед яких є акт, складений за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання і охорони природних ресурсів № 617/11-02/06-06 від 17.09.19, який долучено до матеріалів кримінального провадження. (а.с.163-167 т.1)

Таким чином, даний доказ отримано прокурором у процесуальний спосіб, передбачений КПК України.

В подальшому, 25.11.2019 цей документ разом із іншими матеріалами кримінального провадження супровідним листом за підписом прокурора було направлено до ХНДІСЕ ім. засл. проф. М.С. Бокаріуса, що підтверджується змістом самого листа, в якому зазначено, що до експертної установи, серед іншого, направляються «матеріали позапланової перевірки проведеної ДЕІ в Коломацькому, Васищевському та Мерчанському лісництвах ДП «Жовтневий лісгосп» у вересні 2019 року на 40 арк.»

26.11.2019 матеріали, що зазначені у супровідному листі, в тому числі і акт перевірки, надійшли до експертної установи, про що свідчить відповідний штамп.

Окрім того, в абзаці 5 аркуша 17 висновку експерта зазначено, що: «В акті позапланової перевірки Державною екологічною інспекцією у Харківській області № 617/11-02/06-06 від 17.09.2019 (далі Акт ДЕІ) Державного підприємства «Жовтневе лісове господарство», в частині виявлених порушень, вказано…», що підтверджує факт дослідження судовим експертом акту перевірки ДЕІ.

Таким чином, акт, складений за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання і охорони природних ресурсів № 617/11-02/06-06 від 17.09.19 отримано прокурором у процесуальний спосіб, передбачений КПК України та використовувався судовим експертом при проведенні комплексної судової економічної та інженерно-екологічної експертизи № 26320/26321/28932-28935/28980-28983 від 10.01.2020, про що свідчить вхідний штамп на супровідному листі прокурора до постанови про призначення експертизи та матеріалів кримінального провадження, а також зміст висновку експерта, де є посилання на цей документ.

Таким чином, під час здійснення перевірки ДП «Жовтневий лісгосп» інспекторами ДЕІ виявлено порубку дерев, які не передбачені нумераційною відомістю та спеціальним дозволом, тобто порубка дерев здійснювалась без дотримання відповідної процедури, визначеної відповідними вимогами природоохоронного, екологічного і лісового законодавства.

Згідно висновку комплексної судової економічної та інженерно-екологічної експертизи № 26320/26321/28932-28935/28980-28983 від 10.01.2020, на дослідження надано «Розрахунок шкоди заподіяної внаслідок незаконного вирубування дерев при проведенні ВСР-2019, які не передбачені спеціальним дозволом (лісорубний квиток від 12.06.2019 №000756) у кварталі №115 виділі №7 Мерчанського лісництва ДП «Жовтневий лісгосп», складений та перевірений старшим державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Харківської області ОСОБА_32 , який проведено згідно додатку 1 «Такси для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу підприємствами, установами, організаціями та громадянами незаконним вирубуванням та пошкодженням дерев і чагарників до ступеня припинення росту» до Постанови КМУ від 23.07.2008 №665 (з урахуванням індексації такс 2019 року), розмір шкоди складає 1 788 580,87 грн.

Проведеним дослідженням встановлено, що розрахунок розміру шкоди, наведений в «Розрахунку шкоди заподіяної внаслідок незаконного вирубування дерев при проведенні ВСР-2019, які не передбачені спеціальним дозволом (лісорубний квиток від 12.06.2019 №000756) у кварталі №115 виділі №7 Мерчанського лісництва ДП «Жовтневий лісгосп», згідно додатку №1 Постанови КМУ «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу підприємствами, установами, організаціями та громадянами незаконним вирубуванням та пошкодженням дерев і чагарників до ступеня припинення росту» №665 від 23.07.2008, арифметично підтверджується в сумі 1 798 809,14 грн.

Розбіжність в сумі 10 228,27 грн. (1 798 809,14 - 1 788 580,87) виникла в зв`язку із невірним розрахунком такси дерев діаметром 46,1-50см в «Розрахунку шкоди заподіяної внаслідок незаконного вирубування дерев при проведенні ВСР-2019, які не передбачені спеціальним дозволом (лісорубний квиток від 12.06.2019 №000756) у кварталі №115 виділі №7 Мерчанського лісництва ДП «Жовтневий лісгосп» та в результаті цього й такси дерев, діаметр яких перевищує 50см. Яким чином, в «Розрахунку шкоди заподіяної внаслідок незаконного вирубування дерев при проведенні ВСР-2019, які не передбачені спеціальним дозволом (лісорубний квиток від 12.06.2019 №000756) у кварталі №115 виділі №7 Мерчанського лісництва ДП «Жовтневий лісгосп» визначено розмір такси для дерев діаметром 46,1-50см встановити не надається за можливе.

З екологічної точки зору, внаслідок порубки 96 дерев в кварталі 115 виділі 7 Мерчанського лісництва ДП «Жовтневий лісгосп», за ознаками, що вказані в дослідницькій частині висновку, довкіллю було завдано істотну шкоду. (а.с.43-73 т.2)

Клопотання сторони захисту про неналежність на підставі ст.85 КПК України як доказу - розрахунку шкоди, як складеного одноосібно старшим державним інспектором з охорони навколишнього середовища Харківської області ОСОБА_33 поза межами наданих повноважень, задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Сторона захисту вважає, що у відповідності до п.п.23 п.6 постанови КМУ № 43 від 03.02.16 «Про затвердження Положення про Державну аудиторську службу України» ОСОБА_33 повинен був з цього приводу звернутися до Державної аудиторської служби, якій надано право визначати розмір збитків в установленому законом порядку,

Відповідно до п.6 розділу ІІ Положення про Державну екологічну інспекцію в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, затвердженого наказом Міністерства екології та природних ресурсів України від 11.08.17 № 312, однією із функцій ДЕІ є розрахування розміру шкоди, збитків і втрат, заподіяних державі внаслідок порушення законодавства з питань, що належать до її компетенції.

П.п.5 п.6 розділу ІІ Положення ДЕІ здійснює державний нагляд (контроль) за додержанням територіальними органами центральних органів виконавчої влади, місцевими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування в частині здійснення делегованих їм повноважень органів виконавчої влади, підприємствами, установами та організаціями незалежно від форми власності і господарювання, громадянами України, іноземцями та особами без громадянства, а також юридичними особами - нерезидентами вимог законодавства про охорону, захист, використання та відтворення лісів.

Із постанови КМУ № 43 від 03.02.16 «Про затвердження положення про Державну аудиторську службу України», одним із основних завдань Держаудитслужби є здійснення державного фінансового контролю, спрямованого на оцінку ефективного, законного, цільового, результативного використання та збереження державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, досягнення економії бюджетних коштів.

Згідно наказу ДЕІ № 617/11-12 від 03.09.2019 в ДП «Жовтневий лісгосп» проводився позаплановий захід державного нагляду (контролю) за додержанням вимог природоохоронного законодавства при здійсненні господарської діяльності на вказаному підприємстві.

Акт № 617/11-02/06-060 складений за результатами проведення планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.

Окрім того, у висновку експертів за результатами проведення комплексної судової економічної та інженерно-екологічної експертизи №26320/26321/28932-28935/28980-28983 від 10.01.2020 зазначено, що в обсязі наданих на дослідження матеріалів кримінального провадження в результаті проведення експертного аналізу досліджуваної події, слід стверджувати, що в результаті порубки дерев у лісництвах ДП «Жовтневий лісгосп» відбулось локальне погіршення якості захисних, водоохоронних та екологічних властивостей лісу. Внаслідок порубки, локально виникли труднощі з лісовідновлення, які вимагатимуть додаткових матеріальних затрат та людських ресурсів і часу на лісовідновлення. Разом з тим, зміна ландшафту та поява розрідження лісових насаджень на території порубки в подальшому може призвести до появи ерозії ґрунтів (арк. висновку 30).

Тобто, Держаудитслужба не наділена повноваженнями визначати розмір збитків, спричинених державі, внаслідок порушення вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів.

В той же час, таке право має ДЕІ, відповідно до п. 6 розділу ІІ Положення про Державну екологічну інспекцію в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, затвердженого наказом Міністерства екології та природних ресурсів України від 11.08.17 № 312.

Таким чином, Розрахунок шкоди заподіяної внаслідок незаконного вирубання дерев при проведенні ВСР-2019, які не передбачені спеціальним дозволом (лісорубний квиток від 12.06.19 № 000756) у кварталі 115 виділ 7 Мерчанського лісництва ДП «Жовтневий лісгосп», складений у межах повноважень, якими наділений старший державний інспектор з охорони навколишнього середовища Харківської області ОСОБА_33 .

В п.9 Постанови Пленуму ВСУ №17 від 10.12.2004 «Про судову практику у справах про злочини та інші правопорушення проти довкілля» визначено, що кримінальна відповідальність за незаконну порубку лісу настає у випадках, коли вона здійснювалася з порушенням нормативних актів, які регулюють порядок порубки дерев і чагарників, у лісах, захисних та інших лісових насадженнях (якщо при цьому заподіяно істотну шкоду), або в заповідниках чи на територіях та об`єктах природно-заповідного фонду, або в інших особливо охоронюваних лісах.

ДСТУ 3404-96 «Лісівництво. Терміни та визначення» визначає рубку, як рубання та видалення дерев, що ростуть у лісі. Виходячи з лексичного значення, під порубкою розуміють відокремлення сиро ростучого стовбура від землі шляхом спилювання, зрубування, корчування та іншими способами.

Слід відзначити, що під терміном «порубка» у науковій літературі розуміють не тільки відокремлення стовбура від пня, а й пошкодження до ступеня припинення росту дерев (чагарників, лісових насаджень). В останньому випадку дерева фактично припиняють своє існування: відмирають, всихають через певний проміжок часу. Відновити дерево після цього вже неможливо.

У науковій літературі та роз`ясненнях ВС зазначається, що поняття «істотна шкода» є оціночним. Це означає, що питання про істотність певної шкоди, завданої незаконною порубкою, вирішується в кожному конкретному випадку окремо, з огляду на всі обставини справи, з застосуванням:

1) матеріального підходу постанова КМУ «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу підприємствами, установами, організаціями та громадянами незаконним вирубуванням та пошкодженням дерев і чагарників до ступеня припинення росту» №665 від 23.07.2008 є найбільш вживаним документом у практиці лісової охорони, яка визначає такси для обрахунку шкоди, завданої незаконними рубками.

В даному випадку визначення розміру шкоди може бути вирішене слідчим (судом) самостійно шляхом порівняння розрахунку суми завданої шкоди внаслідок порубки дерев з розрахунком неоподатковуваних мінімальних доходів громадян на момент здійснення правопорушення.

2) екологічного підходу заподіяна екологічна шкода може оцінюватися не тільки у матеріально-грошовому еквіваленті, а й з позицій негативного впливу на довкілля. Такий вплив не може мати об`єктивної матеріальної оцінки. Загальновідомо, що завдана порубкою екологічна шкода більш небезпечна, ніж матеріальна, адже останню завжди можна відшкодувати.

В Постанові Пленуму ВСУ №17 від 10.12.2004 «Про судову практику у справах про злочини та інші правопорушення проти довкілля» роз`яснюється, що шкода визнається істотною, коли: були знищені певні види дерев у тій чи іншій місцевості; погіршилися породний склад, якість, захисні, водоохоронні й інші екологічні властивості лісу; виникли труднощі у відтворенні заліснення в певній місцевості; знизилась якість атмосферного повітря; змінились ландшафт місцевості, русло річки; сталась ерозія ґрунту тощо.

Вирішуючи питання про те, чи є заподіяна шкода істотною внаслідок порубки, що здійснювалася без дотримання відповідної процедури, визначеної відповідними вимогами природоохоронного, екологічного і лісового законодавства, потрібно у кожному окремому випадку враховувати вартість, екологічну цінність (наприклад, занесення дерева до Червоної книги України), кількість вирубаного лісу, розмір шкоди, завданої довкіллю (внаслідок зникнення певних видів тварин, птахів, комах, рослин, зміни клімату, стану повітряного басейну, гідрологічного режиму водних об`єктів тощо), у тому числі обчисленої за відповідними таксами.

Загально відомо, що ліси виконують важливу функцію закріплення і охорони ґрунтів, запобігають змиванню і розмиванню грунту, зберігають і поліпшують його властивості, закріплюють рухомі піски, зупиняють утворення ярів. Розвинуті кореневі системи дерев виносять на поверхню з глибоких шарів грунту мінеральні поживні речовини, які сприяють підтриманню і підвищенню родючості земель. На схилах лісонасадження поглинають рідкі і затримують тверді стоки розташованих вище ділянок.

Ліс гасить силу вітру, пом`якшує клімат та підвищує вологість повітря. Оголена позбавлена деревостану земля літнього дня дуже нагрівається і висушується. Ліси відіграють велику роль у сільському господарстві, захищають поля від піщаних та чорних бур, суховіїв, поліпшують водний режим територій, підвищують урожайність сільськогосподарських культур.

Не менш важливий компонент природних лісових екосистем це мертва деревина. В лісових масивах дерева відмирають внаслідок поважного віку, вітровалу, хвороб, шкідників тощо. Дерева із плином часу засихають, падають на землю і повільно розкладаються. На сухостійних деревах створюється величезна кількість оселещ та екологічних ніш для існування різних видів живих організмів.

Порубка сухостійних дерев завдає шкоди лісовим екосистемам, яка полягає у знищенні паразитів і хижаків, які в природних умовах контролюють популяцію шкідників лісу; порушення існуючих закономірностей природного добору.

За результатами експертного аналізу досліджуваної події в обсязі наданих доказів, внаслідок порубки 96 дерев в кварталі 115 виділ 7 Мерчанського лісництва ДП «Жовтневий лісгосп» породний склад, якість, захисні, водоохоронні та інші екологічні властивості лісу локально погіршилися.

Залісення штучне лісорозведення з метою розширення лісових площ відновлення лісу, рекультивації земель, а також один з видів полезахисної природоохоронної меліорації. В даному випадку внаслідок порубки локально виникли труднощі щодо лісовідведення на цій території, які вимагатимуть додаткових матеріальних затрат та людських ресурсів і часу на лісовідновлення.

Окрім того, внаслідок порубки локально змінився ландшафт місцевості, що є цілісною частиною географічної оболонки землі, яка утворилася в результаті складної і тривалої взаємодії усіх компонентів планети в певних умовах середовища і як наслідок набула характерного вигляду у просторі.

Ерозія грунту це процес руйнування верхнього найродючішого шару грунту і підгрунття під впливом природних та антропогенних чинників.

Слід відзначити, що порубка дерев призвела до локального розрідження лісових насаджень на даній ділянці, що в подальшому, у разі вітроломів та вітровалів може негативно вплинути на інші насадження, призвести до появи ерозії грунтів та вивітрювання верхнього шару грунту на території, де сталися порубки.

Таким чином, з екологічної точки зору, внаслідок порубки 96 дерев в кварталі 115 виділ 7 Мерчанського лісництва ДП «Жовтневий лісгосп» довкіллю завдано істотну шкоду.

На обґрунтування невинуватості стороною захисту надано копію Акту огляду місця вчинення правопорушення лісового законодавства з розрахунком збитку, нанесеного в результаті незаконної порубки дерев від 07.04.2015, ухвалу слідчого судді Московського районного суду м. Харків від 25.03.2020, лист заступника голови Державного агентства лісових ресурсів України на ім`я Харківського обласного управління лісового та промислового господарства (а.с.203-209 т.2), в нечитаємому виді, не засвідчені в передбаченому законом порядку, джерело їх виготовлення не відоме.

Відповідно до ч.1 ст.99 КПК України документом є спеціально створений з метою збереження інформації матеріальний об`єкт, який містить зафіксовані за допомогою письмових знаків, звуку, зображення тощо відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

За змістом ст.93 КПК України збирання доказів здійснюється сторонами кримінального провадження, потерпілим, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у порядку, передбаченому цим Кодексом.

Сторона захисту, потерпілий, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, здійснює збирання доказів шляхом витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, службових та фізичних осіб речей, копій документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій, актів перевірок; ініціювання проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій та інших процесуальних дій, а також шляхом здійснення інших дій, які здатні забезпечити подання суду належних і допустимих доказів.

Оскільки надані стороною захисту вказані вище документи оформлені з порушенням вимог чинного законодавства, суд визнає їх недопустимими доказами.

В судовому засіданні представник потерпілого підтримав пред`явлене прокурором обвинувачення, підтвердив допустимість та належність наданих ним доказів.

Зауважив, що основною діяльністю підприємства є не лише охорона від незаконних порубок, а й збереження лісу від знищення з інших підстав. Згідно норм ЛК України, підприємство є лісокористувачем лісу, найняло ОСОБА_4 для виконання функцій його діяльності, ввірило під охорону визначену частину лісу.

Обвинувачений працює з 1996 року, але жодного разу не відмовився отримувати заробітну плату, не звертався до керівництва або вищестоящих установ з приводу неможливості виконання ним встановлених функцій з охорони. Не висловлював питань щодо неналежних умов праці і на засіданні профспілки.

Посилаючись на досліджені докази, вказав, що ОСОБА_4 ставив підпис, як матеріально-відповідальна особа, патрулював з метою здійснення державної охорони, зокрема, здійснював охорону дерев, тобто перевіряв наявність клейма під час рубки бригадою, складав акти про лісо порушення. Якщо клейма немає, особа притягується до адмінвідповідальності.

ОСОБА_4 взяли на роботу, а він не виконав в даному випадку свої обов`язки, оскільки бачив порушення, але не повідомив. 100 дерев це 10 фур або 20 ЗІЛів, яким потребується тривалий час для заїзду-виїзду до лісу. Окрім того, для вирубки та крижування цієї кількості дерев необхідно в середньому тиждень. Але жодного повідомлення від ОСОБА_4 не надійшло, що свідчить про його причетність до вчиненого злочину. Зрубані дерева виїхали в лише йому відомому напрямку.

Процедура виявлення інспекторами лісо порушення дотримана у відповідності до чинного законодавства. У разі встановлення порушення претензія про відшкодування завданих збитків правомірно пред`явлена до ДП «Жовтневий лісгосп», як належного користувача майна, який має право позиватись до винних осіб. ОСОБА_4 не заперечував достовірність внесених даних, до цього часу не звернувся з проханням провести перевірку, не оскаржив дії інспекторів. Хоча, як працівник підприємства, міг сам зробити огляд в рамках ДП «Жовтневий лісгосп» або, як сторона захисту, в рамках кримінального провадження, проте цього не зробив. Свій розрахунок завданих збитків не надав.

Наголосив, що через бездіяльність ОСОБА_4 , як службової особи, державі в особі підприємства завдано збитки. Підприємство несе відповідальність, якщо збитки спричинені в результаті господарської діяльності. Воно, як юридична особа, не може вчиняти злочин, відповідальність за вчинення якого несе працівник. Просить визнати ОСОБА_4 винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.2 ст.367 КК України, цивільний позов про відшкодування завданих підприємству збитків задовольнити повністю. Речові докази повернути власнику для продовження господарської діяльності.

Аналізуючи наведені докази і в їх сукупності, суд доходить висновку про їх достатність та взаємозв`язок для прийняття відповідного процесуального рішення.

Наведені докази сторони обвинувачення підтверджують існування обставин, що підлягають доказуванню у кримінальному провадженні, зокрема подію кримінального правопорушення (час, місце, спосіб, наслідки його вчинення) та інші обставини, які мають значення для кримінального провадження, а відтак в силу положень ст.84,85,86 КПК України є належними, допустимими, достовірними та у своїй сукупності доводять винуватість обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення поза розумним сумнівом.

Відповідно до ч.1 ст.367 КК України службова недбалість, тобто невиконання або неналежне виконання службовою особою своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, що завдало істотної шкоди охоронюваним законом правам, свободам та інтересам окремих громадян, державним чи громадським інтересам або інтересам окремих юридичних осіб.

Ч.2 цієї норми, передбачено відповідальність за вчинення того самого діяння, якщо воно спричинило тяжкі наслідки.

Згідно примітки 4. до ст. 364 КК під "тяжкими наслідками" в ч. 2 ст. 367 КК маються на увазі такі наслідки, якщо вони полягають у заподіянні матеріальних збитків у двісті п`ятдесят і більше разів перевищують неоподатковуваний мінімум доходів громадян.

Заслухавши пояснення сторін кримінального провадження та представника потерпілого, допитавши свідків, дослідивши надані сторонами кожний доказ окремо з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку, суд дійшов до таких висновків.

В основу вироку суд кладе показання безпосередньо допитаних у судовому засіданні свідків, які проводили і приймали участь у проведенні у вересні 2019 року планового (позапланового) заходу державного нагляду (контролю) щодо додержання ДП «Жовтневий лісгосп» вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів, які повністю узгоджуються між собою та з наданими стороною обвинувачення та безпосередньо дослідженими письмовими доказами, які є належними, оскільки у своїй сукупності прямо підтверджують існування обставин, що підлягають доказуванню у кримінальному провадженні, передбачених ст.91 КПК України, та є допустимими, оскільки отримані у порядку, встановленому КПК України.

Доводи ОСОБА_4 та його захисників про виправдання обвинуваченого у зв`язку з недоведеністю наявності в його діях складу кримінального правопорушення, а також недопустимості доказів, наданих прокурором, є помилковими та не підтверджені жодними належними і допустимими доказами і спростовуються дослідженими матеріалами кримінального провадження.

Невизнання обвинуваченим своєї вини, є обраним способом захисту, і свідчить про його бажання уникнути відповідальності за вчинене.

Ухвалюючи вирок щодо обвинуваченого, суд дійшов висновку, що сукупністю наданих стороною обвинувачення належних, достатніх та допустимих доказів, з достатньою повнотою встановлено, що ОСОБА_4 , несумлінно ставлячись до виконання своїх службових обов`язків, хоча повинен був і мав реальну можливість їх виконати, не забезпечив зберігання майна державного підприємства, а саме 96 дерев, що, призвело до заподіяння шкоди державі на суму 1 798 809,14 грн. Своєю бездіяльністю та службовою недбалістю вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч.2 ст.367 КК України.

При призначенні виду та міри покарання, суд, виходячи з вимог ст.65 КК України, з метою виправлення обвинуваченого та запобігання вчиненню нових правопорушень враховує ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, дані про його особу та обставини, що пом`якшують та обтяжують покарання.

Суд приймає до уваги, що обвинувачений вчинив кримінальне правопорушення, яке відповідно до ст.12 КК України відноситься до категорії не тяжких злочинів.

Із досліджених даних про особу, ОСОБА_4 має постійне місце проживання, за яким характеризується позитивно, проживає разом із дружиною в належному на праві спільної сумісної власності будинку, конфліктних ситуацій не виникало. На обліку у лікарів нарколога і психіатра не перебуває. Не судимий в силу ст.89 КК України. Протягом 12 років не притягувався до кримінальної чи адміністративної відповідальності. На даний час не працює, за час роботи в ДП «Жовтневий лісгосп» характеризується позитивно.

Відповідно до ст.66,67 КК України обставин, які пом`якшують та обтяжують покарання обвинуваченому судом не встановлено.

З урахуванням відсутності обставин, які пом`якшують та обтяжують покарання обвинуваченому, даних про його особу, суд дійшов висновку про необхідність призначення ОСОБА_4 покарання у виді позбавлення волі з позбавленням права обіймати посади з виконанням організаційно-розпорядчих та адміністративно-господарських функцій у державних і комунальних лісогосподарських підприємствах України в межах санкції, передбаченої ч.2 ст.367 КК України із ізоляцією від суспільства, що буде в даному випадку законним та справедливим, необхідним і достатнім для його виправлення та попередження вчинення нових злочинів.

Враховуючи характер і ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, дані про особу обвинуваченого, його відношення до вчиненого злочину та його наслідків, суд вважає за необхідне призначати обвинуваченому додаткове покарання у виді штрафу, в межах санкції, визначеної ч.2 ст.367 КК України.

У зв`язку з відсутністю обставин, що пом`якшують покарання обвинуваченому, підстав для застосування ст.69,75 КК України суд не вбачає.

Враховуючи, що матеріалами кримінального провадження доведено, що державі в особі ДП «Жовтневий лісгосп» завдано матеріальні збитки на суму 1 798 809,14 грн., цивільний позов підлягає задоволенню, який у разі встановлення інших винних осіб, підлягає стягненню в солідарному порядку.

Обов`язок по відшкодуванню судових витрат в кримінальному провадженні за проведення судової експертизи №26320/26321/28932-28935/28980-28983 від 10.01.2020, суд, виходячи з положень ст.124 КПК України, вважає необхідним покласти на обвинуваченого в дольовому порядку, оскільки судову експертизу проведено в рамках 5 епізодів обвинувачення, один з яких відносно ОСОБА_4 виділено в окреме провадження.

Питання щодо речових доказів та скасування арешту вирішити після закінчення кримінального провадження за іншими епізодами обвинувачення. До цього залишити на зберіганні у матеріалах кримінального провадження.

Відповідно до вимог ст.374 КПК України суд зобов`язаний при ухваленні вироку прийняти рішення щодо заходів забезпечення кримінального провадження, в тому числі рішення про запобіжний захід до набрання вироком законної сили.

Враховуючи визначену обвинуваченому міру покарання, його процесуальну поведінку під час судового розгляду кримінального провадження, суд вважає необхідним до набрання вироком законної сили застосувати відносно обвинуваченого запобіжний захід у виді особистого зобов`язання.

Керуючись ст.368,369-371,374,376 КПК України, суд,

УХВАЛИВ:

ОСОБА_4 визнати винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.367 КК України, та призначити йому покарання у виді 4 (чотирьох) років позбавлення волі з позбавленням права обіймати посади пов`язані із виконанням організаційно-розпорядчих та адміністративно-господарських функцій у державних і комунальних лісогосподарських підприємствах України строком на 2 (два) роки зі сплатою штрафу у розмірі п`ятиста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що у грошовому виразі становить 8500 (вісім тисяч п`ятсот) гривень в дохід держави.

Запобіжний захід щодо обвинуваченого ОСОБА_4 до набрання вироком законної сили застосувати у виді особистого зобов`язання.

Строк відбування покарання обвинуваченому ОСОБА_4 рахувати з дня його фактичного затримання.

Стягнути з ОСОБА_4 на користь держави в особі Державного спеціалізованого господарського підприємства «Ліси України» в особі Філії «Жовтневе лісове господарство», , солідарно матеріальні збитки на суму 1 798 809,14 грн.

Стягнути із ОСОБА_4 у дохід держави судові витрати за проведення комплексної судової економічної та інженерно-екологічної експертизи №26320/26321/28932-28935/28980-28983 від 10.01.2020 в розмірі 15 700 грн. в дольовому порядку, тобто 3140 грн.

Речові докази залишити на зберіганні у матеріалах кримінального провадження.

Вирок може бути оскаржений до Харківського апеляційного суду через Валківський районний суд Харківської області протягом 30 днів з дня його проголошення.

Копія вироку негайно після проголошення вручається обвинуваченому і прокурору. Інші учасники судового провадження мають право отримати копію вироку в суді.

Суддя ОСОБА_1