Справа № 308/4399/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 липня 2023 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участі прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5

захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгороді об`єднане в одне судове провадження кримінальне провадження за №0000230, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 17.08.2018, за №0000007, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 09.01.2020 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України, за №0000252, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 20.12.2017 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України й ОСОБА_7 у вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 307 та ч. 1 ст. 263 КК України, за №0000429, відомості про яке внесені до ЄРДР від 15.04.2022 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 1, 2 ст. 307 КК України,

встановив:

В провадженні суду знаходиться вищевказане об`єднане кримінальне провадження.

В судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо обвинуваченого ОСОБА_4 строком на 60 діб. Вказане клопотання обґрунтовує тим, що ризики, які були підставою для обрання зазначеного запобіжного заходу не зменшилися, продовжують існувати, жоден із альтернативних запобіжних заходів не зможе запобігти наявним ризикам.

В судовому засіданні захисник обвинуваченого ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_5 заперечив проти заявленого клопотання, просив застосувати до обвинуваченого тримання під домашнім арештом.

В судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_4 підтримав позицію свого захисника.

Заслухавши клопотання прокурора, позицію обвинуваченого та його захисника щодо клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу, суд приходить до наступних висновків.

Згідно з ч. 3 ст. 331 КПК України незалежно від наявності клопотань, суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та направляється уповноваженій службовій особі місця ув`язнення. До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу. За ч. 2 вказаної статті вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

У відповідності до вимог ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків. Застосування таких заходів завжди пов`язано із необхідністю запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України. Підставами застосування запобіжного заходу є обґрунтованість підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення та наявність ризику (ризиків), перелік яких встановлено пунктами 1 - 5 ч. 1 ст. 177 КПК.

Ухвалою суду від 29.08.2022 у кримінальному провадженні №0000429, відомості про яке внесені до ЄРДР від 15.04.2022 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 1, 2 ст. 307 КК України, обрано такому запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без можливості внесення застави.

Вказаний запобіжний захід був продовжений судом у вищевказаному провадженні строком до 21.07.2023.

Так, при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 судом враховано те, що ОСОБА_4 може переховуватися від суду, незаконно впливати на свідків та інших учасників кримінального провадження, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів чи прекурсорів.

Наразі, при розгляді судом питання доцільності продовження утримання ОСОБА_4 під вартою, суд констатує, що вказані ризики не зникли.

Так, ОСОБА_4 інкримінується повторність вчинення злочину у сфері незаконного обігу наркотичних засобів та психотропних речовин; в провадженні даного складу суду знаходяться чотири кримінальних провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ст. 307 КК України, одне з яких за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України, що свідчить про діяння ОСОБА_4 у сфері обігу наркотичних засобів та психотропних речовин, в яких такий обвинувачується, як систематичні, а відтак означеним стверджується наявність ризику можливого вчинення обвинуваченим іншого кримінального правопорушення.

При цьому встановлення обставин інкримінованих ОСОБА_4 злочинів, шляхом дослідження їх відповідними доказами у об`єднаному кримінальному провадженні, на даний час не здійснювалося, зокрема свідки не допитувалися, що створює загрозу незаконного впливу ОСОБА_4 на таких з метою зміни свідчень, даних ними під час досудового розслідування.

Окрім цього в рішенні у справі «Лабіта проти Італії» Європейський суд з прав людини вказує, що тримання під вартою може бути виправданим у тій чи іншій справі лише за наявності специфічних ознак того, що цього вимагають істинні вимоги публічного інтересу, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважують правило поваги до особистої свободи.

Так, ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні ряду злочинів у сфері обігу наркотичних засобів та психотропних речовин, зокрема у здійсненні збуту вказаного серед громадян. Вживання наркотиків та психотропних речовин є кримінально караним діянням, що викликає залежність та згубно впливає на стан здоров`я людини, а тому в розглядуваному випадку суд враховує, що подальше утримання ОСОБА_4 під вартою є виправданим, серед іншого, й з огляду на суспільний інтерес.

Згідно з положеннями ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Судом враховано те, що підстав для зміни чи скасування обраного та згодом продовженого запобіжного заходу не встановлено з огляду на «обґрунтованість підозри» та наявність вищевказаних ризиків, які стороною захисту не спростовані, що свідчить про неможливість запобігання цим ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів.

За ч. 4 ст. 183 КПК України суд, постановляючи ухвалу про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, може не визначати розмір застави, зокрема у кримінальному провадженні щодо особливо тяжкого злочину у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів (пункт 5).

Враховуючи те, що ОСОБА_4 серед іншого обвинувачується у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України, який за ст. 12 КК України є особливо тяжким злочином у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів, суд не вбачає підстав для відступу від позиції суду, висловленій в ухвалі від 29.08.2022, зокрема в частині визначення застави.

Тож, враховуючи вищевказане, суд приходить до висновку про доцільність подальшого утримання обвинуваченого ОСОБА_4 під вартою без визначення розміру застави.

Керуючись ст.ст. 27, 176-178, 194, 314, 331, 369-372, 392 КПК України, суд

постановив:

Продовжити строк тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 на період судового розгляду об`єднаного кримінального провадження, але не більше шістдесяти днів, а саме до 15 вересня 2023 року включно, без можливості внесення застави.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_1