У Х В А Л А

Іменем України

20 вересня 2023 року м. Київ

Слідчий суддя Деснянського районного суду м.Києва ОСОБА_1 при секретарі судових засідань ОСОБА_2 , за участі: прокурора Деснянської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , його захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі Деснянського районного суду м. Києва клопотання слідчого СВ Деснянського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0002798, відомості про яке внесені до ЄРДР 19.09.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України та додані до нього матеріали,

ВСТАНОВИВ:

19.09.2023 слідчий СВ Деснянського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , за погодженням прокурора Деснянської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , звернувся до суду із клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0002798, відомості про яке внесені до ЄРДР 19.09.2023 відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Озеряни Чернігівської обл., громадянина України, з середньою освітою, розлученого, пенсіонера, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого.

В обґрунтування клопотання слідчим наведено, що 19.09.2023 ОСОБА_4 оголошено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення за ч.1 ст.121 КК України за наступних обставин: 18.09.2023 приблизно о 19:20год перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння у приміщенні квартири АДРЕСА_1 ОСОБА_4 на ґрунті раптово виниклих неприязних стосунків, діючи прямим умислом, утримуючи у руці предмет, що має колюче-ріжучи властивості, схожій на ніж, наніс ним не менше одного удару в ділянку грудної клітини потерпілого ОСОБА_7 спричинивши колото-різане поранення з пошкодженням перикарду, геморагічно-ексудативний гідроперикард.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні вказаного кримінального правопорушення, на думку слідчого доводиться зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом огляду місця події; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 та свідченнями інших осіб.

Вивчення особи підозрюваного, слідчий стверджує про наявність ризиків, передбачених п.п. 1 ч.1 ст.177 КПК України, а саме ризики того, що ОСОБА_4 може:

- переховуватися від органів досудового розслідування та /або суду;

- незаконно впливати на потерпілого та свідків у цьому кримінальному провадженні.

Враховуючи, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні злочину, за які передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років, усвідомлюючи ступінь тяжкості вчиненого ним кримінального правопорушення і наступного покарання, останній може переховуватися від органів досудового слідства. Також, ОСОБА_4 може незаконно впливати на потерпілого та свідків у вказаному кримінальному провадженні, оскільки потерпілим є його син з яким проживають разом, а свідки з близького кола оточення підозрюваного, на яких може бути здійснено тиск з метою зміни показів для уникнення кримінальної відповідальності.

Прокурор просила клопотання слідчого задовольнити та стверджувала, що вжиття більш м`яких запобіжних заходів, які передбачені Кримінальним процесуальним кодексом України, є недостатньою мірою з огляду на обставини скоєного та ризики, які існують.

Підозрюваний ОСОБА_4 не погодився із клопотанням слідчого, просив відмовити у застосуванні запобіжного заходу, оскільки завдання тілесних ушкоджень було обумовлено перебуванням у стані необхідної оборони. Запевняє про добрі стосунки в родині, та зобов`язується дотримуватись процесуальної дисципліни по справі.

Захисник ОСОБА_5 звернув увагу на недоведеність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, та просив з огляду на поважний вік, відсутність судимостей, та співпрацю підозрюваного із досудовим слідством, обрати підозрюваному запобіжний захід не пов`язаний із перебуванням під вартою.

Вислухавши доводи прокурора та захисника, пояснення підозрюваного, дослідивши матеріали кримінального провадженні, додані до клопотання слідчого, в їх сукупності, суд дійшов до такого.

У судовому засіданні встановлено, що 19.09.2023 до ЄРДР за №0002798 були внесені відомості за фактом спричинення тілесних ушкоджень ОСОБА_7 . В день вчинення правопорушення, 18.09.2023 о 23:00год, ОСОБА_4 затримано, в порядку ст.208 КПК України та 19.09.2023 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України.

Клопотання слідчого, погоджене із прокурором Деснянської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , оформлене відповідно до вимог ст. 184 КПК України. До матеріалів клопотання додані копії документів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, Витяги з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, копії матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу. До клопотання долучені розписки ОСОБА_4 та його захисника щодо вручення 19.09.2023 о 11:25год копій клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою та матеріалів до нього. Таким чином, враховуючи, що судовий розгляд фактично відбувається о 14:28 год 19.09.2023, то дотриманні вимоги ч. 2 ст. 184 КПК України.

Відповідно до ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчинені підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Із змісту наведених норм випливає, що завданням застосування будь-якого запобіжного заходу є забезпечення належної процесуальної поведінки особи, яка піддана кримінальному переслідуванню, а при обранні того чи іншого запобіжного заходу, достатнього і необхідного у кожному конкретному випадку, крім тяжкості звинувачення, необхідно враховувати сукупність перелічених в законі обставин.

Вважаю, що прокурором у судовому засіданні доведено, про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України, оскільки факт завдання тілесних ушкоджень підтверджений медичною довідкою КНП «КМКЛШМД» від 19.09.2023 про госпіталізацію потерпілого до відділення інтенсивної терапії загального профілю. Причетність ОСОБА_4 доводиться показами потерпілого та свідченнями ОСОБА_8 , яка надавала первину медичну допомогу, а також не заперечується самим підозрюваним. Разом з тим, доводи сторони захисту про перебування підозрюваного стані необхідної оборони від протиправних посягань потерпілого є слушними, та підлягають перевірці слідчим шляхом в ході досудового розслідування.

Як неодноразово зазначав у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими самими переконливими як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи суто висунення обвинувачення, що здійснюється на наступній стадії процесу («Мюррей проти Сполученого Королівства» («Murrey v. the United Kingdom»)). Наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла вчинити злочин, однак те, що можна вважати «обґрунтованим», залежить від усіх обставин справи («Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства» («Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom»)).

Прокурор в обґрунтування клопотання слідчого під час судового засідання (враховуючи матеріали, надані до клопотання: протоколи допитів потерпілого та свідків), на думку слідчого судді, довів наявність фактів та інформації, зміст яких переконав слідчого суддю у тому, що підозрюваний ОСОБА_4 міг вчинити кримінальне правопорушення, зазначене у клопотанні слідчого про застосування запобіжного заходу.

Тобто, на даному етапі кримінального провадження підозра відносно ОСОБА_4 цілком обґрунтована. Оцінка дій потерпілого, серед яких зловживання спиртним, прояв агресії по відношенню батька, що обумовило вчинення правопорушення останнім, та так само, як правильність кваліфікації злочину перебуває поза межами компетенції слідчого судді, та може бути усунена за результатами проведення досудового розслідування.

При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу ОСОБА_4 слідчим суддею враховується тяжкість покарання, що загрожує останньому у разі визнання його винуватим у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст.121 КК України (санкція зазначеної статті передбачає позбавлення волі на строк від 5 до 8 років позбавлення волі).

Згідно ст.ст. 7-9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини. У рішенні по справі «W проти Швейцарії» від 26.01.1993 року Європейський суд з прав людини вказав, що врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки він свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє «прогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилитись від слідства».

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Москаленко проти України» (Заява № 37466/04) від 20.08.2010 року ЄСПЛ вказав, що суворість покарання, яке може бути призначено, є належним елементом при оцінці ризику переховування від суду чи скоєння іншого злочину.

У рішенні по справі «Летелье проти Франції» Європейський суд від 26.06.1991 року зазначив, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути виправданий очікуваним покаранням у вигляді позбавлення волі.

Крім цього, слідчий суддя враховує рішення Європейського суду від 01.06.2006 року у справі «Мамедова проти Росії», відповідно до якого необхідність тримання під вартою не можна оцінювати тільки виключно з абстрактної позиції, приймаючи до уваги тільки тяжкість злочину.

Отже, обвинувачення особи у скоєнні тяжкого злочину та очікуване покарання, яке можливо призначити за вказаний злочин, є однім з факторів, який має враховувати суд при застосуванні запобіжного заходу, хоча такий фактор сам по собі без оцінки усіх інших обставин у сукупності не може слугувати єдиною підставою для тримання особи під вартою.

При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу ОСОБА_4 слідчим суддею враховується, що останній досягнувши поважного віку - майже 69 років, протягом яких фактів притягнення до кримінальної відповідальності не мав, на теперішній час пенсіонер за віком, тривалий час постійно мешкає за місцем реєстрації, квартира перебуває у спільній частковій власності родини ОСОБА_4 .

Крім того, слідчим суддею враховується той факт, що по даному кримінальному провадженню сторонами провадження є члени однієї родини, які перебувають на фактичному утриманні ОСОБА_10 - колишньої дружини підозрюваного та мати потерпілого. Перебування підозрюваного під вартою та потерпілого на стаціонарному лікування, створює додатковий тягар утримання на особу, яка не є учасником кримінального провадження, що суперечить меті застосування запобіжного заходу. Враховуючи, що підозрюваний та потерпілий є близькими родичами, які мешкають за однією адресою разом, то ризик впливу на останнього доволі великий. Разом з тим, застосування найсуворішого запобіжного заходу через неможливість виключення спілкування членів однієї родини з метою попередження впливу, не є виправданим. Тому, вважаю, що ризик, передбачений п.3 ч.1 ст.177 КПК України, знайшов своє підтвердження, однак ступень його впливу на хід досудового розслідування не є суттєвим.

Таким чином, слідчий суддя при аналізі пояснень учасників судового засідання, доказів у кримінальному провадженні, даних, що характеризують підозрюваного, дійшов до висновку, що існує ризик, передбачений п.1 ч.1 ст.177 КПК України, а саме: переховування від органів досудового розслідування та суду. Водночас, вказаний ризик вважаю, що є мінімальним, враховуючи вік підозрюваного, ступень матеріального забезпечення та наявність місця постійного проживання у м. Києві.

З огляду на особу підозрюваного, його ставлення до вчиненого, бажання зменшити ступень негативних наслідків для життя та здоров`я єдиної дитини, що на думку слідчого судді, зменшує ступень суспільної небезпечності особи підозрюваного та впливає на твердження досудового слідства, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, крім тримання під вартою, не здатний досягти дієвості даного кримінального провадження. За результатами розгляду клопотання, не наведено переконливих доводів, які б давали підстави вважати, що внаслідок застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу, не пов`язаного з позбавленням волі, підозрюваний не буде виконувати покладені на нього процесуальні обов`язки.

Таким чином, враховуючи обставини, перераховані у ст.178 КПК України, на думку слідчого судді, запобіжний захід у вигляді домашнього арешту з перебуванням ОСОБА_4 , за адресою: АДРЕСА_1 може запобігти доведеним під час розгляду клопотання ризикам. З огляду на відсутність зайнятості підозрюваного протягом дня та встановленого факту зловживання спиртним, застосування вказаний запобіжного заходу доцільно цілодобово із покладенням обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України. Вказаний запобіжний захід необхідно застосувати до ОСОБА_4 до 19.11.2023, враховуючи дату повідомлення про підозру останньому.

Керуючись, ст. ст. 3, 176, 177, 178, 183, 184, 194, 196, 206 КПК України, слідчий суддя, ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання слідчого СВ Деснянського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0002798, відомості про яке внесені до ЄРДР 19.09.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України відносно ОСОБА_4 , відмовити.

Підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , звільнити з-під варти в залу суду негайно.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту з перебуванням останнього за адресою: АДРЕСА_1 строком до 2-х місяців, тобто до 19.11.2023, включно.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такі обов`язки:

- не відлучатись за межі м. Києва, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, або суду у визначений ними час;

- повідомляти слідчого, прокурора, або суд про зміну свого місця проживання;

Строк виконання покладених обов`язків рахувати до 19.11.2023.

Обов`язки покладаються на ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на строк дії ухвали.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Деснянської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 .

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, представники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтись в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Повтний текст ухвали виготовлений 20.09.2023.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1