Справа №766/64/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23.06.2023 м. Херсон

Слідчий суддя Херсонського міського суду Херсонської області ОСОБА_1 ,

секретар ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 (в режимі відеоконференції),

захисника ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 (в режимі відеоконференції),

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Херсоні в режимі відеоконференції клопотання прокурора клопотання прокурора Генічеської окружної прокуратури Херсонської області ОСОБА_3 про продовження строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні № 0000383 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.156 КК України,

встановив:

До Херсонського міського суду Херсонської області надійшло клопотання прокурора Генічеської окружної прокуратури Херсонської області про продовження строку тримання під вартою у кримінальному провадженні за обвинуваченням ОСОБА_5 , у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 156 КК України, яке обґрунтовано закінченням строку тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_5 , обраного 01.05.2023 року ухвалою судді Біляївського районного суду Одеської області до 29.06.2023 року.

В наданому до суду клопотанні слідчий зазначає, що ОСОБА_5 в період часу з 21:00 годин 22.08.2021 по 04:30 годин 23.08.2021 року , перебуваючи за місцем свого мешкання, маючи прямий умисел на задоволення своїх статевих потреб, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, достовірно знаючи, що ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_2 є малолітньою, з метою задоволення особистої статевої пристрасті, вчинив розпусні дії щодо малолітньої ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Таким чином, своїми умисними діями ОСОБА_5 вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч.2 ст 156 КК України - вчинення розпусних дій, щодо малолітньої особи. 29.09.2021 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 156 КК України.

01.11.2021 обвинувальний акт у вказаному кримінальному провадженні направлено до Генічеського районного суду. 01.05.2023 року ухвалою Біляївського районного суду Одеської області у справі 496/2999/23 стосовно обвинуваченого ОСОБА_5 , було продовжено запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів до 29.06.2023 року включно у ДУ «Миколаївський слідчий ізолятор».

Ризики визнані під час обрання запобіжного заходу, а саме п.5 ч.1 ст.177 КПК України, п.3 ч.1 ст.177 КПК України не зменшились та не змінились.

Відповідно до положень ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: п. 1 - вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, а саме потерпіла та свідки прямо вказують на нього, що підтверджується проведеними допитами; п.2 - у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, ОСОБА_5 , загрожує покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 8 років; п. 4- ОСОБА_5 , не має міцних соціальних зв`язків у м. Генічеськ та не має постійного місця проживання; п.5 - ОСОБА_5 , не має постійного місця роботи, навчання. Таким чином, з урахуванням того, що ризики передбачені п.3 ч.1 ст. 177 КПК України, які були виявлені при обранні запобіжного заходу не зменшились, а також враховуючи обставини, передбачені ст. 178 КПК України, а саме наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 156 КК України, яке відповідно до ст. 12 КК України відноситься до тяжких злочинів, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 8 років. А також враховуючи те, що з урахуванням ризиків існують обставини, що перешкоджають завершенню судового розгляду до закінчення дії попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу, виникла необхідність у продовженні строку запобіжного заходу.

В судовому засіданні прокурор подане клопотання підтримала, просила його задовольнити. Пояснила, що справа перебуває на стадії судового розгляду, але слухання по суті не розпочалося.

Обвинувачений ОСОБА_5 , який утримується в ДУ «Миколаївський слідчий ізолятор», заперечував проти продовження тримання під вартою, оскільки вважає справу сфабрикованою прокурором, тому обвинувачення не обґрунтоване.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_4 у судовому засіданні підтримала позицію обвинуваченого та просила відмовити у задоволені клопотання прокурора.

Заслухавши пояснення часників судового засіданні та дослідивши клопотання з додатками, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч.1 ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, що кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності, в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Статтею 34 КПК України передбачено, що кримінальне провадження передається на розгляд іншого суду, якщо ліквідовано суд або з визначених законом підстав припинено роботу суду, якщо ліквідовано суд або визначених законом підстав припинено роботу суду, який здійснював судове провадження. У зв`язку з триваючою широкомасштабною збройною агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану" Указом Президента України було постановлено часткову зміну статті 1 Указу Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX (зі змінами, внесеними Указом від 14 березня 2022 року № 133/2022, затвердженим Законом України від 15 березня 2022 року № 2119-IX, Указом від 18 квітня 2022 року № 259/2022, затвердженим Законом України від 21 квітня 2022 року № 2212-IX, Указом від 17 травня 2022 року № 341/2022, затвердженим Законом України від 22 травня 2022 року № 2263-IX, та Указом від 12 серпня 2022 року № 573/2022, затвердженим Законом України від 15 серпня 2022 року № 2500-IX), продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 21 листопада 2022 року строком на 90 діб.

Відповідно до розпорядження Голови Верховного Суду від 26.09.2022 року №52 «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану» та визначено з 03.10.2022 року територіальну підсудність судових справ Генічеського районного суду Херсонської області за Біляївським районним судом Одеської області.

Відповідно до розпорядження Голови Верховного Суду від 30.05.2023 року №566/0/15-23 «Про відновлення роботи Херсонського міського суду Херсонської області, зміну територіальної підсудності судових справ окремих судів Херсонської області, відтермінування початку відновлення роботи Білозерського районного суду Херсонської області» та визначено з 01.06.2023 року територіальну підсудність судових справ Генічеського районного суду Херсонської області за Херсонським міським судом Херсонської області.

Як слідує із роз`яснення ВС, запровадження воєнного стану та збройна агресія щодо України самі по собі є ризиками, які мають враховувати суди при вирішенні питання про запобіжний захід. Вирішуючи питання про продовження запобіжного заходу, суд може зважати на попередню оцінку окремих фактичних обставин, здійснену ним при вирішенні попередніх клопотань у цьому кримінальному провадженні на підставі відповідних матеріалів, і не здійснювати надмірного витребування матеріалів у сторін кримінального провадження. При розгляді клопотань органів досудового розслідування суд використовує всі наявні документи і матеріали, зокрема й судові рішення у формі, в якій їх внесено до Єдиного державного реєстру судових рішень (роздруківки з Реєстру) (п. 8, 9 Листа ВС від 03 березня 2022 року № 1/0/2-22).

У частині першій статті 183 КПК України визначено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України. До цих ризиків належать такі спроби підозрюваного, обвинуваченого: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому особа підозрюється, обвинувачується.

Частиною 3 ст. 199 КПК України передбачено, що суд при продовженні строку тримання під вартою враховує обставини, які свідчать про те що заявлені ризики не зменшилися або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання під вартою.

Відповідно до ч. 2 ст. 331 КПК України вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини. Відповідно до практики ЄСПЛ, при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів, передбачених законом (правова позиція, викладена у п.80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України»). Крім того, суд враховує положення ст.5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

ОСОБА_5 , обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину проти статевої недоторканості малолітньої особи, який карається позбавлення волі до 8 років, не працевлаштований, не немає постійного джерела доходу, не має сім`ї, немає міцних соціальних зв`язків, раніше судимий та немає постійного місця проживання на території України.

Зазначені обставини щодо особи обвинуваченого та тяжкість покарання, яке йому загрожує у разі визнання винуватими, дає підстави вважати, що обвинувачений, перебуваючи на волі, може переховуватися від суду.

Ризик, який був врахований під час обрання обвинуваченим запобіжного заходу, не зменшився та продовжує існувати, що є підставою для продовження строку тримання обвинуваченого під вартою.

Застосування до обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу неможливе, зважаючи на вказаний ризик, особу обвинуваченого та характер злочину, у якому він обвинувачується. Більш м`які запобіжні заходи не здатні запобігти наявному ризику, забезпечити належну поведінку обвинуваченого та виконання ними своїх процесуальних обов`язків.

Обставин, передбачених ч. 2 ст. 183 КПК України, які є перешкодою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, судом не встановлено.

Крім того, враховуючи положення ч. 3 ст. 183 КПК України, суд вважає, за необхідне залишити визначений розмір застави відповідно до ухвали про обрання запобіжного заходу щодо обвинуваченого від 25.10.2021 року, тобто у розмірі 71370 (сімдесят одна тисяча триста сімдесят) гривень, з покладенням обов`язків встановлених вказаною ухвалою суду.

На підставі вищевикладеного, суд вважає за доцільне продовжити обвинуваченому запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на 60 днів.

Всі інші питання, фактичні обставини кримінального провадження, питання винності чи не винності в скоєні кримінальних правопорушень, а також питання відносності та допустимості доказів вирішуються під час іншої стадії кримінального процесу - судового провадження, під час розгляду справи по суті в суді першої інстанції. Встановлення того, вчинила чи не вчинила особа кримінальні правопорушення, є завданням подальшого провадження, сприяти якому й покликаний запобіжний захід, що обирається.

Разом з тим, з метою підвищення ефективності відправлення правосуддя, дотримання прав, визначених ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та ст.55 Конституції України, якими кожному гарантовано справедливий суд для захисту законних прав та інтересів обвинуваченого ОСОБА_5 , суд звертає увагу сторони обвинувачення, що відповідно до ч. 2 ст. 615-1 КПК України матеріали кримінального провадження не направлені до Херсонського міського суду Херсонської області із обвинувальним актом та в порушення вимог закону прокурор до цього часу не ініціював питання про відновлення втраченого провадження.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177-178, 181, 194, 331, 365 КПК України

ухвалив:

Клопотання прокурора Генічеської окружної прокуратури Херсонської області ОСОБА_3 про продовження строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до 21.08.2023 року включно. Встановити строк дії ухвали по 21.08.2023 року року включно.

Ухвала підлягає негайному виконанню і набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку обвинуваченим, його захисником, прокурором шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Херсонського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня оголошення ухвали, а обвинуваченим протягом п`яти днів з моменту вручення йому копії ухвали.

Подання апеляційної скарги на ухвалу суду зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Копію ухвали вручити прокурору, обвинуваченому, захиснику до відома та направити начальнику ДУ "Миколаївський слідчий ізолятор" для виконання.

Повний текст ухвали буде оголошено 26.06.2023 р. о 14 год. 20 хв.

СуддяОСОБА_1