н/п 1-кс/490/4257/2023
Центральний районний суд м. Миколаєва
Справа № 490/2583/23
У Х В А Л А

про застосування запобіжного заходу

15 травня 2023 року слідчий суддя Центрального районного суду м. Миколаєва ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Миколаєві клопотання слідчого третього слідчого відділу (з дислокацією у м. Херсоні) ТУ ДБР, розташованого у м.Мелітополі капітана Державного бюро розслідувань ОСОБА_5 погоджене з прокурором, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця смт. Березнегувате Миколаївської області, неодруженого, має малолітню дитину, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

- у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий, як сторона кримінального провадження, звернувся з клопотанням, погодженим з прокурором, до слідчого судді про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з визначенням застави в розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб до підозрюваного ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №0000106 від 05.09.2022.

Клопотання мотивує тим, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України. Зокрема, ОСОБА_4 , розуміючи, що обіг наркотичних засобів на території України заборонено, маючи умисел на незаконне придбання, зберігання з метою збуту, а також незаконний збут психотропних речовин, діючи з корисливих мотивів, у невстановлений досудовим розслідуванням час та місці незаконно придбав у невстановленої особи особливо небезпечну психотропну речовину «PVP». 25 жовтня 2022 року ОСОБА_4 з метою здійснення збуту особливо небезпечної психотропної речовини, надав військовослужбовцю ОСОБА_6 , номер банківської картки № НОМЕР_1 на яку останній через платіжний термінал «IBOX» перевів 2000 гривень. В подальшому, а саме 25 жовтня 2022 року о 14 годині 09 хвилині, ОСОБА_4 , реалізовуючи свій злочинний умисел, спрямований на збут особливо небезпечної психотропної речовини, перебуваючи за адресою: АДРЕСА_3 , за 2000 гривень збув військовослужбовцю ОСОБА_6 , паперовий згороток у якому містилась кристалічна порошкоподібна речовина синього кольору, яка містить у своєму складі особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якого заборонено - «PVP», масою 0,54010 г. В період часу, з 14 годині 23 хвилини по 15 годину 00 хвилин, 25 жовтня 2022 року, військовослужбовець ОСОБА_6 , добровільно видав придбану ним у ОСОБА_4 кристалічну порошкоподібну речовину синього кольору, яка містить у своєму складі особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якого заборонено - «PVP» (1-феніл-2-піролідин-1-іл-пентан-1-он), масою 0,54010 г.

Прокурор в судовому засіданні подане клопотання підтримав. Додатково пояснив, що на сьогоднішній день існує обґрунтована підозра у вчиненні підозрюваним інкримінованого йому кримінального правопорушення, яке належить до категорії тяжких, за яке передбачено покарання від 6 до 10 років позбавлення волі. Обґрунтованість підозри, на думку прокурора, стверджується зібраними по справі доказами та повністю відповідає вимогам чинного законодавства та вимогам Європейського суду з прав людини щодо поняття «обґрунтованості» та «розумності». Вважає, що в діях підозрюваного наявні ризики, передбачені п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України для застосування вказаного виду запобіжного заходу. На думку прокурора, жоден інший більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Підозрюваний в судовому засіданні просив застосувати більш м`який вид запобіжного заходу не пов`язаний з триманням під вартою. Суд роз`яснив підозрюваному право на правову допомогу та залучення захисника, однак він відмовився.

Заслухавши учасників процесу, оглянувши та перевіривши надані матеріали клопотання, вважаю, що клопотання слідчого підлягає частковому задоволенню виходячи з наступного.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною шостою та сьомою статті 176 цього Кодексу.

Згідно з ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

У відповідності до ч.2 ст.177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до матеріалів клопотання до Єдиного реєстру досудового розслідування внесено кримінальне провадження №0000106 від 05.09.2022.

11.05.2023 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України.

На виконання вимог положень ч.1 ст.194 КПК України судом встановлено, що надані сторонами кримінального провадження докази свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України.

Зокрема, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 02.09.2022; рапортом ст. о/у ВОР ХУ ДВБ НПУ від 02.09.2022; допитом свідка ОСОБА_6 від 08.09.2022; додатковим допитом свідка ОСОБА_6 від 25.10.2022; допитом свідка ОСОБА_7 від 08.09.2022; протоколом проведення НС(Р)Д контроль за вчиненням злочину; протоколом проведення НС(Р)Д аудіо та відеоконтролю особи; висновком експерта №СЕ-19/108/13034-НЗРАП від 02.11.2022; протоколом огляду (видача грошових коштів для проведення НСРД); протоколом огляду (видача закупником психотропної речовини після проведення НСРД); повідомленням про підозру; іншими матеріалами кримінального провадження у сукупності.

Оцінюючи наведені прокурором в судовому засіданні ризики, передбачені ст.177 КПК України, суд вважає, що обґрунтовано доведеним є наявність в діях підозрюваної ризиків передбачених п. 1, 3, 5 ч.1 ст. 177 КПК України: переховуватись від органів досудового розслідування та суду, оскільки усвідомлюючи ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 6 до 10 років, підозрюваний може умисно ухилятися від явки до органу досудового розслідування, прокурора, слідчого судді або переховуватись від органів досудового розслідування та суду. Також, може незаконно впливати на свідків і потерпілих у кримінальному провадженні, враховуючи попереднє знайомство підозрюваного з особою, що була залучена до проведення контролю за вчиненням злочину у формі оперативної закупки, шляхом вмовлянь, підкупу, погроз, іншим чином може незаконно впливати на свідка у даному кримінальному провадженні, маючи на меті примусити йогодо відмови від надання показів, дачі завідомо неправдивих показів при наступних допитах в якості свідка, у тому числі в суді, проведенні з ними інших слідчих дій, безпідставному наданні показів на користь підозрюваного. Може вчинити інше кримінальне правопорушення, вчинив умисний корисливий злочин в умовах воєнного стану, здійснивши збут психотропної речовини особі, відносно якої йому достовірно було відомо, що останній є військовослужбовцем ЗС України та залучається до завдань з метою захисту суверенітету і територіальної цілісності України, а тому він може продовжити займатися злочинною діяльністю.

Крім того, суд вважає за необхідне зазначити про наступне. У відповідності до рекомендацій, наданих Верховним Судом у Листі від 03 березня 2022 року № 1/0/2-22 «Щодо окремих питань здійснення кримінального провадження в умовах воєнного стану», запровадження воєнного стану та збройна агресія щодо України самі по собі є ризиками, які мають враховувати суди при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу. Зазначена позиція попередньо була висловлена і Радою суддів України в рекомендаціях щодо роботи судів в умовах воєнного стану, оприлюднених 02 березня 2022 року. А тому надані рекомендації слідчий суддя також враховує при вирішенні даної справи.

Застосовуючи до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою суд виходить з того, що останній підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке належить до категорії тяжких та за яке передбачено покарання у вигляді від 6 до 10 років позбавлення волі, вчинив збут психотропної речовини особі, відносно якої йому достовірно було відомо, що останній є військовослужбовцем ЗС України та залучається до завдань з метою захисту суверенітету і територіальної цілісності України. Вказані обставини в своїй сукупності підтверджують, що в діях підозрюваного наявні ризики, передбачені ст.177 КПК України, він є працездатною особою, тяжкими захворюваннями не страждає, а відтак відсутні підстави, які б перешкоджали застосуванню до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Жоден інший більш м`який запобіжний захід, на думку суду, не зможе запобігти вищезазначеним ризикам, а тому покликання представників органу досудового розслідування та органу прокуратури в цій частині суд вважає обґрунтованими та належно вмотивованими.

Тому з урахуванням обставин справи, враховуючи тяжкість вчиненого кримінального правопорушення та час його вчинення (в умовах воєнного стану) суд вважає виправданим та обґрунтованим клопотання про застосування до підозрюваного найжорсткішого за своєю суттю запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у зв`язку з наявністю обґрунтованої підозри та з метою уникнення ризиків.

Застосовуючи до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів суд вважає за необхідне визначити у відповідності до п.2 ч.5 ст.182 КПК України підозрюваному відповідний розмір застави.

При визначенні розміру застави слідчий суддя враховує положення ч.4 ст.182 КПК України, а також відповідні висновки ЄСПЛ, надані при розгляді справи «Істоміна проти України».

Так, у рішенні від 13.01.2022 у справі «Істоміна проти України» ЄСПЛ зауважив, що відповідно до ч.4 ст.182 КПК слідчий суддя визначає розмір застави «з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст.177 цього кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього». Далі Суд зазначив, що застава має на меті не гарантування відшкодування шкоди, завданої у справі, а передусім забезпечення явки особи в судове засідання. Тому розмір застави повинен оцінюватися залежно від особи, про яку йдеться, з урахуванням її матеріального стану та інших релевантних критеріїв, що свідчать на користь чи проти явки особи до суду. В ЄСПЛ наголосили, що суд повинен так само обережно й ретельно розглядати питання про застосування застави, як і вирішувати, чи є необхідним продовження тримання особи під вартою. Сума шкоди може бути одним з факторів, що виправдовує вищий розмір застави, але лише в поєднанні з іншими критеріями - серйозністю злочину, ризику втечі та ін.

Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 24.02.2022 № 2102-IX «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні», в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який в подальшому неодноразово продовжено.

З урахуванням наведеного вище, слідчий суддя визначаючи підозрюваному розмір застави вважає, що така має бути співмірною із матеріальним становищем особи та вчиненим ним діянням, а також наслідками, які воно спричинило чи могло спричинити, а тому суд враховуючи обставини кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , його майновий, а також сімейний стан (неодружений), стан здоров`я (відсутність тяжких хвороб), проходження служби у Збройних Силах України, отримання поранення під час бойових дій, інші дані про його особу та ризики зазначені судом, які суд вважає обґрунтованими та доведеними, а тому вважає за доцільне визначити підозрюваному заставу в розмірі 40 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 107 360, 00 гривень з покладенням на підозрюваного обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Керуючись вимогами статей 177,178, 182,183,186,194,196,197,395 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання - задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,запобіжний захід у виді тримання під вартою в ДУ «Миколаївський слідчий ізолятор», за адресою: вул. Лагерне поле 5, м. Миколаїв.

Строк дії ухвали становить 60 днів, а саме: з моменту проголошення ухвали з 15 травня 2023 року до 01 липня 2023 року включно (в межах строку досудового розслідування).

Визначити підозрюваному ОСОБА_4 заставу в розмірі 40 (сорока) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 107 360, 00 гривень( сто сім тисяч триста шістдесят).

У випадку внесення вказаного розміру застави на відповідний рахунок підозрюваний звільняється з-під варти в порядку визначеному ч. 4 ст. 202 КПК України.

У випадку звільнення з-під варти на ОСОБА_4 покладаються такі обов`язки:

- прибувати до прокурора або слідчого, в провадженні якого перебуватиме вказане кримінальне провадження, за викликом;

- не відлучатися за межі Миколаївської області, Баштанського району, Березнегуватської селищної громади, смт. Березнегувате, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- утримуватися від спілкування із свідками, сторони обвинувачення в даному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала може бути оскаржена до Миколаївського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1