УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 червня 2023 року м. Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1

за участю особи, яка подала клопотання - адвоката: ОСОБА_2

секретаря - ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в приміщенні Шевченківського районного суду м. Києва, клопотання адвоката ОСОБА_2 , що діє в інтересах ТОВ «ТС ТРЕЙД» про скасування арешту майна накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва від 7 квітня 2023 року (справа №761/11846/23) та ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва від 7 квітня 2023 року (справа №761/11821/23) у кримінальному провадженні №000129 від 20.04.2022, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.191, ч.2 ст.110-2 КК України -

В С Т А Н О В И В:

11 травня 2023 року до Шевченківського районного суду м.Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_2 , що діє в інтересах ТОВ «ТС ТРЕЙД» про скасування арешту майна накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва від 7 квітня 2023 року (справа №761/11846/23) та ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва від 7 квітня 2023 року (справа №761/11821/23) у кримінальному провадженні №000129 від 20.04.2022, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.191, ч.2 ст.110-2 КК України, а саме: рахунки з наявними на них грошовими коштами: АБ «УКРГАЗБАНК» у м.Києві МФО 320478: НОМЕР_1 , НОМЕР_1 , НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , АТ «РАЙФФАЙЗЕН БАНК» у м.Києві МФО 380805: НОМЕР_3 , НОМЕР_4 , НОМЕР_5 , НОМЕР_6 , НОМЕР_7 , НОМЕР_8 , НОМЕР_9 , НОМЕР_10 , НОМЕР_11 .

В обґрунтування свого клопотання адвокат ОСОБА_2 вказує, підприємство ТОВ «ТС Трейд» на виконання наказу ГУР МО України №73 від 23.09.2022 року, погодженого з Київською міською військовою адміністрацією та акту від 29.09.2022 року про примусове відчудження коштів хоче добровільно виконати зобов`язання та передати ГУР МО України грошові кошти, що залишились на рахунках ТОВ «ТС Трейд», однак арешти, накладені на рахунки підприємства в рамках кримінального провадження №0000129 від 20.04.2022, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.191, ч.2 ст.110-2 КК України перешкоджають виконання вищезгаданих дій. З огляду на вищезазначене просить скасувати арешт на рахунки ТОВ «ТС Трейд» та грошові кошти, що містяться на них.

В судовому засіданні представник ТОВ «ТС Трейд». адвокат ОСОБА_2 клопотання підтримав, просив задовольнити з підстав зазначених у ньому, вказав, що у кримінальному провадженні ще нікому не повідомлено про підозру, арешт перешкоджає перерахуванню коштів на ЗСУ.

Прокурор у судове засідання не прибув. Між тим до Шевченківського суду м.Києва надійшли письмові заперечення, зі змісту яких вбачається, що особа просить залишити клопотання про скасування арешту майна без задоволення.

Заслухавши клопотання представника власника майна, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Положенням ч. 2 ст. 170 КПК України встановлено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Частиною 3 ст. 170 КПК України визначено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Положенням ч. 2 ст. 173 КПК України встановлено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

У судовому засіданні встановлено, що ухвалами слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва від 07.04.2023 (справа №761/11821/23 та справа №761/11846/23) накладено арешт на рахунки з наявними на них грошовими коштами: АБ «УКРГАЗБАНК» у м.Києві МФО 320478: НОМЕР_1 , НОМЕР_1 , НОМЕР_1 , НОМЕР_2 , АТ «РАЙФФАЙЗЕН БАНК» у м.Києві МФО 380805: НОМЕР_3 , НОМЕР_4 , НОМЕР_5 , НОМЕР_6 , НОМЕР_7 , НОМЕР_8 , НОМЕР_9 , НОМЕР_10 , НОМЕР_11 .

При цьому, як убачається зі змісту вказаної ухвали слідчого судді, метою накладення арешту на майно, є збереження доказів у кримінальному провадженні, оскільки воно має ознаки речових доказів, та відповідає критеріям, встановлених ст. 98 КПК України.

Так, постановою від 03 квітня 2023 року грошові кошти, які містяться на розрахункових рахунках ТОВ «Орімі Україна» (наразі юридичне найменування змінено на ТОВ «ТС ТРЕЙД») () визнано речовими доказами у вищевказаному кримінальному провадженні.

Досудове розслідування у кримінальному провадженні №000129 від 20.04.2022 наразі триває, банківські рахунки та кошти на них, на які накладено арешт, визнано речовим доказом у вказаному кримінальному провадженні. Крім того, як вбачається з матеріалів доданих до клопотання, доводи клопотання не містять належного обґрунтування та доказів того, що на даній стадії розслідування вищезазначений захід забезпечення втратив свою актуальність та які б спростували висновки, викладені в ухвалі слідчого судді слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 07.04.2023, що дає слідчому судді підстави дійти висновку що необхідність накладення арешту на зазначене в клопотанні майно на теперішній час не відпала, оскільки обставини, на які посилається адвокат ОСОБА_2 в обґрунтування клопотання не можуть слугувати виправданням для скасування арешту на вищезгадане майно та можливе подальше знищення, перетворення речових доказів.

Керуючись ст.ст. 98, 131-132, 170, 173-174, 309, 376, 532 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання адвоката ОСОБА_2 , що діє в інтересах ТОВ «ТС ТРЕЙД» про скасування арешту майна накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва від 7 квітня 2023 року (справа №761/11846/23) та ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва від 7 квітня 2023 року (справа №761/11821/23) у кримінальному провадженні №000129 від 20.04.2022, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.191, ч.2 ст.110-2 КК України - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1