Справа № 368/765/23
УХВАЛА

Іменем України

"20" червня 2023 р. Слідчий суддя Кагарлицького районного суду Київської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , сторони кримінального провадження прокурора Кагарлицького відділу Обухівської окружної прокуратури ОСОБА_3 , слідчої ОСОБА_4 , підозрюваної ОСОБА_5 та захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_6 , розглянувши клопотання старшого слідчого слідчого відділу Обухівського районного управління поліції ГУ НП в Київській області в кримінальному провадженні № 0001466 від 18.06.2023 р., про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно: ОСОБА_5 ,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 115 ч. 2 п. 4 КК України, -

ВСТАНОВИВ :

На адресу Кагарлицького районного суду Київської області надійшло клопотання старшого слідчого слідчого відділу Обухівського районного управління поліції ГУ НП в Київській області капітана поліції ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу - тримання під вартою терміном на 60 діб відносно підозрюваної ОСОБА_5 підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 115 ч. 2 п. 4 КК України.

Клопотання обґрунтоване наступним.

Слідчим відділом Обухівського РУП ГУНП в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001466, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 18.06.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого п. 4 ч. 2 ст. 115 КК України.

17.06.2023 до ч/ч ВП №1 Обухівського РУП ГУНП в Київській області надійшло повідомлення від ОСОБА_7 про те, що 16.06.2023 пішов з дому син ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_1 , житель АДРЕСА_1 та не повернувся, місце знаходження останнього не відомо.

За даним фактом відомості внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочате кримінальне провадження № 0001466 від 18 червня 2023 року, за ознаками злочину, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України.

18.06.2023 змінено правову кваліфікацію у кримінальному провадженні № 0001466 від 18 червня 2023 року, з ч.1 ст.115 КК України (з відміткою очевидне вбивство) на п.4 ч. 2 ст.115 КК України, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині вчинене з особливою жорстокістю.

Відповідно до ст. 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпеки визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. Права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави.

Відповідно до ст. 27 Конституції України кожна людина має захищати своє життя і здоров`я, життя і здоров`я інших людей від протиправних посягань.

Однак, всупереч вищенаведеним положенням Конституції України, ОСОБА_5 підозрюється у кримінальному правопорушенні проти життя особи, вчиненому за наступних обставин.

В ході досудового розслідування встановлено, що 16.06.2023 близько 19 год. 30 хв. ОСОБА_5 , яка перебуває у офіційному шлюбі із ОСОБА_9 , знаходилась на подвір`ї біля приватного житлового будинку за адресою: АДРЕСА_2 , де проживає ОСОБА_10 , та у цей час у неї на ґрунті неприязних відносин із ОСОБА_8 , обумовлених наявністю у останнього грошового боргу перед рідним дядьком ОСОБА_9 , виник злочинний умисел, спрямований на умисне протиправне заподіяння смерті ОСОБА_8 із особливою жорстокістю.

Того ж дня близько 20 год. 00 хв. ОСОБА_5 , реалізуючи свій злочинний умисел, знаходячись на подвір`ї біля приватного житлового будинку за адресою: АДРЕСА_2 , в усній формі переконала ОСОБА_8 не чинити опір та зв`язала останньому руки та ноги мотузкою, після чого ОСОБА_5 та ОСОБА_8 за її вказівкою, а також ОСОБА_10 та неповнолітня ОСОБА_11 , які не були обізнані щодо злочинного наміру ОСОБА_5 , разом пішли до галявини, що знаходиться неподалік вказаного домоволодіння, де ОСОБА_5 вирішила реалізувати свій злочинний умисел. Через декілька хвилин після них до вказаної галявини прийшов ОСОБА_9 , не будучи обізнаним щодо злочинного наміру ОСОБА_5 , та за вказівкою останньої приніс із собою ємність з вмістом бензину.

У подальшому ОСОБА_5 , знаходячись на вказаній галявині, де вона заздалегідь визначилась реалізувати свій злочинний умисел, діючи умисно, з особливою жорстокістю, на ґрунті неприязних відносин із ОСОБА_8 , усвідомлюючи суспільну небезпечність своїх дій, передбачаючи настання суспільно-небезпечних наслідків у вигляді заподіяння смерті ОСОБА_8 та бажаючи їх настання, облила останнього бензином, після чого взяла до рук запальничку та підпалила його.

В результаті вказаних злочинних дій, вчинених ОСОБА_5 , ОСОБА_8 отримав численні тілесні ушкодження у вигляді термічних опіків полум`ям по всьому тілу, внаслідок яких помер на місці.

Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у вбивстві, тобто умисному протиправному заподіянні смерті іншій людині, вчиненому з особливою жорстокістю, тобто у вчиненні злочину, передбаченому п. 4 ч. 2 ст. 115 КК України.

18.06.2023 в порядку ст. 208 КПК України, ОСОБА_5 було затримано працівниками Обухівського РУП ГУНП в Київській області.

18.06.2023 за наявності обґрунтованих доказів у вчиненні вказаного злочину повідомлено про підозру ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженці міста Кагарлик, Київської області, громадянці України, тимчасово не працюючій, заміжній, з середньою освітою, тимчасово проживаючій за адресою: АДРЕСА_2 , зареєстрованій за адресою АДРЕСА_3 , за п.4 ч.2 ст.115 КК України.

Обставини, що дають підстави підозрювати ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого п. 4 ч. 2 ст. 115 КК України, підтверджуються зібраними у ході досудового розслідування доказами, підтверджуються:

?витягом з кримінального провадження №0001466 від 18.06.2023;

?протоколом заяви про безвісне зникнення особи;

?протоколом допиту потерпілої ОСОБА_7 ;

?протокол огляду місця події, що проводився 17.06.2023 року по АДРЕСА_1 ;

?протоколом допиту неповнолітнього свідка ОСОБА_11 від 18.06.2023;

?протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 18.06.2023 із неповнолітнім свідком ОСОБА_11 ;

?протоколом проведення слідчого експерименту із свідком ОСОБА_11 від 18.06.2023;

?протоколом допиту свідка ОСОБА_12 від 18.06.2023;

?протоколом допиту свідка ОСОБА_13 від 18.06.2023;

?протоколом огляду місця події, що проводився 18.06.2023 року за адресою поряд із домоволодінням АДРЕСА_4 , яким оглянуто та вилучено автомобіль марки Ровер;

?постановою про визнання та приєднання до матеріалів кримінального провадження речових доказів, а саме транспортного засобу марки Ровер;

?протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 18.06.2023;

?протоколом проведення слідчого експерименту із свідком ОСОБА_10 , від 18.06.2023, за адресою АДРЕСА_2 ;

?протоколом затримання особи підозрюваної у вчинення злочину на підставі ст. 208 КПК України;

?постановою від 18.06.2023 про визнання речових доказів вилученого під час проведення затримання особи;

?протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 18.06.2023;

?протоколом проведення слідчого експерименту за участю свідка ОСОБА_9 ;

?протоколом допиту свідка ОСОБА_14 від 18.06.2023;

?протоколом огляду місця події неподалік домоволодіння АДРЕСА_2 , яким виявлено та вилучено пластикову каністру;

?постановою про визнання та приєднання до матеріалів кримінального провадження речових доказів, а саме пластикової каністри;

?протокол огляду місця події, що проводився 18.06.2023 року неподалік домоволодіння АДРЕСА_2 , яким вилучено фрагменти обгорілого одягу та пожежного сміття;

?постановою про визнання та приєднання до матеріалів кримінального провадження речових доказів, а саме вилучено фрагменти обгорілого одягу та пожежного сміття;

?протокол огляду місця події, що проводився 18.06.2023 року на земельній ділянці з географічними даними 49.7998533, 30.8439016 під час якого виявлено труп ОСОБА_8 ;

?довідкою про смерть ОСОБА_8 , 1997 року народження згідно якої причиною смерті останнього стали термічні опіки 2-4 ст. в 90% поверхні тіла. Опік верхніх дихальних шляхів. Опіковий шок. Отруєння продуктами горіння.

Запобіжні заходи - це превентивні заходи процесуального примусу попереджувального характеру, які за наявності підстав та в порядку, встановленому законом, застосовуються до підозрюваного, обвинуваченого, з метою забезпечення їх належної процесуальної поведінки.

У відповідності до ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжних заходів є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків. Також метою застосування запобіжних заходів є запобігання спробам вчинити дії, або не виконувати покладені на підозрюваного, обвинуваченого процесуальні обов`язки.

У відповідності до п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Враховуючи наявність ризиків, передбачених п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України вважаю, що підозрювана ОСОБА_5 перебуваючи на волі буде:

- п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України - переховуватись від органів досудового розслідування, прокурора та суду з позиції практики Європейського суду з захисту прав людини (Panchenko v. Russia (Панченко проти Росії) та (Beccievv. Moldova (Бекчиєв проти Молдова) слід зазначити, що підозрювана ОСОБА_5 , здорова за станом здоров`я. Крім цього, підозрювана ОСОБА_5 , підозрюється у вчиненні особливого тяжкого злочину проти життя та здоров`я, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі строком до п`ятнадцяти років або довічним позбавленням волі, усвідомлюючи ступінь тяжкості вчиненого нею кримінального правопорушення і наступного покарання, є підстави вважати, що ОСОБА_5 може переховуватись від органів досудового розслідування, прокурора, слідчого судді та суду;

- п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України - незаконно впливати на свідків, а саме ОСОБА_9 у цьому ж кримінальному провадженні оскільки підозрювана обізнана про місце його проживання, зокрема вони проживають в одному будинку, на даний час у кримінальному провадженні не зібрані всі докази, а тому незаконний вплив з боку підозрюваної на учасників кримінального провадження може призвести до зміни їх показів, а тому, існують підстави вважати, що ОСОБА_5 може залякувати або вчиняти інші протиправні дії відносно свідків, спрямовані до їх відмови в подальшому давати показання стосовно обставин вчиненого злочину чи спотворення об`єктивної істини. Крім того, підозрювана обізнана про місця проживання свідків ОСОБА_11 , ОСОБА_10 , ОСОБА_14 та також може впливати на них з метою відмови в подальшому давати показання стосовно обставин вчиненого злочину чи спотворення об`єктивної істини.

Згідно зі ст. 178 КПК України обставинами, що враховуються при прийнятті рішення про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є:

Вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

1.Сукупність зібраних у кримінальному провадженні доказів дає достатні підстави підозрювати у вчиненні вказаного злочину ОСОБА_5 .

2.Тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні.

ОСОБА_5 , підозрюється у вчиненні злочину передбаченого ч. 2 п.4 ст. 115 КК України, за вчинення якого передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк від десяти до п`ятнадцяти років або довічним позбавленням волі.

3.Даних щодо неможливості утримання підозрюваного через вік чи стан здоров`я в умовах позбавлення волі (СІЗО, ІТТ) немає.

4.Міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців.

ОСОБА_5 , заміжня, має на утриманні малолітню доньку.

5.Наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання.

ОСОБА_5 , працездатна, яка не працює та не навчається.

На даний час є достатні підстави вважати, що обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, надасть можливість підозрюваній зникнути та переховуватись від слідства та суду для уникнення кримінальної відповідальності, що свідчить про неможливість застосування до нього більш м`яких запобіжних заходів.

Запобіжний захід у вигляді домашнього арешту не може бути застосовано, оскільки під впливом розуміння інкримінованого йому правопорушення може переховуватись від органів досудового розслідування.

Запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання не може бути застосовано до підозрюваної у зв`язку з тим, що остання вчинила особливо тяжкий злочин та може уникати явки до органу досудового слідства та переховуватись, що в свою чергу призведе до неможливості закінчення розслідування.

До підозрюваної запобіжний захід у вигляді особистої поруки не можливо застосувати у зв`язку з тим, що відсутні особи, які можуть виступити її поручителями, до теперішнього часу не надійшли заяви від осіб, що заслуговують на особливу довіру, та які б виявили бажання бути поручителями підозрюваної, що виключає можливість застосування відносно неї запобіжного заходу у виді особистої поруки, передбаченого п. 2 ч. 1 ст. 176 КПК України.

З точки зору ч. 2 ст. 177 КПК України, в якій визначено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, визначальними пунктами ст. 184 КПК України будуть п. п. 3, 5, 6, 7 ч. 1 ст. 184 КПК України. Тобто, саме виклад обставин, які дають змогу обґрунтовано підозрювати особу у скоєнні кримінального правопорушення, та зробити висновок про наявність ризиків, обґрунтування неможливості запобігти ризикам при застосуванні більш м`яких запобіжних заходів та обґрунтування обов`язків.

Вважається, що застосування запобіжних заходів вже можливо при наявності ризиків. Ризик же в свою чергу це не визначена подія, яка по суті, представляє собою ймовірність отримання несприятливих для досудового слідства подій, визначених у ч. 1 ст. 177 КПК України.

Так, в разі застосування до ОСОБА_5 більш м`яких запобіжних заходів, не пов`язаних з триманням під вартою, таких як застава, особиста порука, особисте зобов`язання чи домашній арешт, органи досудового розслідування не зможуть в повній мірі забезпечити виконання завдань кримінального провадження та не матимуть можливості запобігти його спілкуванню з іншими учасниками кримінального провадження, здійснення останнім впливу на потерпілих, свідків по кримінальному провадженню з метою ухилення від кримінальної відповідальності, перешкоджанню виконанню процесуальних рішень шляхом неявки для проведення слідчих дій по провадженню.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, розмір якої, відповідно до п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України, має бути визначений в розмірі, до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з ч. 4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

Враховуючи обставини справи, особу підозрюваної є підстави не визначити розмір застави у кримінальному провадженні.

Встановлені в ході досудового розслідування дані свідчать про існування ризиків, передбачених п. п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, та те, що підозрювана ОСОБА_5 з метою уникнення притягнення до кримінальної відповідальності може переховуватися від органів досудового розслідування, а також застосування більш м`яких запобіжних заходів ніж тримання під вартою не забезпечить виконання останнім покладених на нього процесуальних обов`язків, а інтереси суспільства переважають обмеження в правах, які має підозрювана ОСОБА_5 на час досудового розслідування, а також вказана обставина в даному випадку значно превалює над Конституційними правами особи, якою в даному випадку є підозрювана.

Свідок ОСОБА_10 пояснив, що підозрювана з чоловіком хотіли провчити ОСОБА_15 , за те, що ніби здав їх працівникам поліції, що в будинку, де вони проживають є наркотичні засоби. Коли зустріли ОСОБА_16 , то він сів у їхню машину у багажник, бо не було місця. Біля будинку ОСОБА_17 залишився чоловік ОСОБА_18 , щоб взяти каністру зпід бензину та наповнити її водою. Коли вони висадились біля його будинку, то всі зайшли у будинок, де ОСОБА_18 зв`язала ОСОБА_16 руки та ноги. Вони трохи в будинку сперечалися, а потім вийшли за будинок. Коли чоловік ОСОБА_18 приніс каністру, то ОСОБА_18 обілляла ОСОБА_16 і підпалила. Коли ОСОБА_16 загорівся, то всі почали його тушили, але ОСОБА_16 помер. Він сам перевіряв ОСОБА_16 за пульс. Вночі його перевезли і закопали.

Прокурор Кагарлицького відділу Обухівської окружної прокуратури ОСОБА_3 підтримав клопотання та просив його задовольнити.

Старша слідча слідчого відділу Обухівського районного управління поліції ГУ НП в Київській області капітан поліції ОСОБА_4 підтримала клопотання та просила задовольнити.

Захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_6 заперечував проти задоволення клопотання слідчого та вважає, що до підозрюваної можливо застосувати запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту, оскільки він вважає, що дії підозрюваної слід кваліфікувати за ст. 119 КК України. Окрім того, підозрювана має не утриманні малолітню дитину, вперше вчиняє кримінальне правопорушення, має позитивну характеристику.

Підозрювана ОСОБА_5 підтримав клопотання свого захисника та пояснила, що наміру вбивати ОСОБА_15 не мала, а хотіла лише його налякати. Її чоловік мав принести каністру з-під бензину із водою. Вона не знала, що там знаходиться бензин. Вона має дитину, яка знаходиться на її утриманні. Наміру тікати від слідства та суду і заважати слідству у неї не має.

Заслухавши думку сторін кримінального провадження, дослідивши клопотання, копії матеріалів, якими слідчий та прокурор обґрунтовують доводи клопотання, заперечення захисника підозрюваної та додані документи до нього, показання свідка, приходжу до висновку, що клопотання слідчого є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню, а клопотання захисника підозрюваної не підлягає до задоволення, виходячи з наступного.

Слідчим відділом Обухівського РУП ГУНП в Київській області здійснюється матеріали досудового розслідування по кримінальному провадженню відомості, про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001466 від 18.06.2023 року з кримінально-правовою кваліфікацією, передбаченою п. 4 ч. 2 ст. 115 КК України.

17.06.2023 до ч/ч ВП №1 Обухівського РУП ГУНП в Київській області надійшло повідомлення від ОСОБА_7 про те, що 16.06.2023 пішов з дому син ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_1 , житель АДРЕСА_1 та не повернувся, місце знаходження останнього не відомо.

За даним фактом відомості внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочате кримінальне провадження № 0001466 від 18 червня 2023 року, за ознаками злочину, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України.

18.06.2023 змінено правову кваліфікацію у кримінальному провадженні № 0001466 від 18 червня 2023 року, з ч.1 ст.115 КК України (з відміткою очевидне вбивство) на ч. 2 п.4 ст.115 КК України, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині вчинене з особливою жорстокістю.

В ході досудового розслідування встановлено, що 16.06.2023 близько 19 год. 30 хв. ОСОБА_5 , яка перебуває у офіційному шлюбі із ОСОБА_9 , знаходилась на подвір`ї біля приватного житлового будинку за адресою: АДРЕСА_2 , де проживає ОСОБА_10 , та у цей час у неї на ґрунті неприязних відносин із ОСОБА_8 , обумовлених наявністю у останнього грошового боргу перед рідним дядьком ОСОБА_9 , виник злочинний умисел, спрямований на умисне протиправне заподіяння смерті ОСОБА_8 із особливою жорстокістю.

Того ж дня близько 20 год. 00 хв. ОСОБА_5 , реалізуючи свій злочинний умисел, знаходячись на подвір`ї біля приватного житлового будинку за адресою: АДРЕСА_2 , в усній формі переконала ОСОБА_8 не чинити опір та зв`язала останньому руки та ноги мотузкою, після чого ОСОБА_5 та ОСОБА_8 за її вказівкою, а також ОСОБА_10 та неповнолітня ОСОБА_11 , які не були обізнані щодо злочинного наміру ОСОБА_5 , разом пішли до галявини, що знаходиться неподалік вказаного домоволодіння, де ОСОБА_5 вирішила реалізувати свій злочинний умисел. Через декілька хвилин після них до вказаної галявини прийшов ОСОБА_9 , не будучи обізнаним щодо злочинного наміру ОСОБА_5 , та за вказівкою останньої приніс із собою ємність з вмістом бензину.

У подальшому ОСОБА_5 , знаходячись на вказаній галявині, де вона заздалегідь визначилась реалізувати свій злочинний умисел, діючи умисно, з особливою жорстокістю, на ґрунті неприязних відносин із ОСОБА_8 , усвідомлюючи суспільну небезпечність своїх дій, передбачаючи настання суспільно-небезпечних наслідків у вигляді заподіяння смерті ОСОБА_8 та бажаючи їх настання, облила останнього бензином, після чого взяла до рук запальничку та підпалила його.

В результаті вказаних злочинних дій, вчинених ОСОБА_5 , ОСОБА_8 отримав численні тілесні ушкодження у вигляді термічних опіків полум`ям по всьому тілу, внаслідок яких помер на місці.

Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у вбивстві, тобто умисному протиправному заподіянні смерті іншій людині, вчиненому з особливою жорстокістю, тобто у вчиненні злочину, передбаченому п. 4 ч. 2 ст. 115 КК України.

18.06.2023 в порядку ст. 208 КПК України, ОСОБА_5 було затримано працівниками Обухівського РУП ГУНП в Київській області.

Запобіжні заходи на стадії досудового розслідування можуть застосовуватися лише до підозрюваного.

За змістом ч. 1 ст. 42 КПК України, статус підозрюваного має, зокрема, особа, якій у порядку, передбаченому статтями 276-279 цього Кодексу, повідомлено про підозру.

Частиною 1 статті 276 КПК України визначено, що повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому статтею 278 цього Кодексу, у випадках: (1) затримання особи на місці вчинення кримінального правопорушення чи безпосередньо після його вчинення; (2) обрання до особи одного з передбачених цим Кодексом запобіжних заходів; (3) наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення.

Письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень (ч. 1 ст. 278 КПК України).

Як встановлено слідчим суддею, письмове повідомлення про підозру ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого п.4 ч. 2 ст. 115 КК України, складено і підписано 18.06.2023 та вручено останній 18.06.2023 у присутності захисника ОСОБА_6 .

Отже, у відповідності до вимог ст. 42 КПК України, ОСОБА_5 набула статусу підозрюваної у цьому кримінальному провадженні і щодо неї може вирішуватися питання про застосування запобіжного заходу.

Наявність обґрунтованої підозри

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

У рішенні по справі «Нечипорук і Йонкало проти України» Європейський суду з прав людини зазначив, що «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Факти, що підтверджують обґрунтовану підозру, не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок. Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Разом з тим, кримінальне процесуальне законодавство України не містить визначення поняття «обґрунтована підозра», а тому, керуючись приписами ч. 5 ст. 9 КПК України, слідчий суддя при встановленні змісту вказаного поняття враховує практику Європейського суду з прав людини.

Зокрема, у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990 зазначено, що «обґрунтована підозра» означає існування фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, крім того, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним злочином, вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Обставини здійснення підозрюваною конкретних дій та доведеність її вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях ЄСПЛ, зокрема, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23.10.1994 суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Так, для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри, оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності, доведення чи не доведення винуватості особи, що здійснюється судом при ухваленні вироку, а з метою визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

У пункті 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» зазначено, що «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Факти, що підтверджують обґрунтовану підозру, не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок.

За такого, слідчий суддя на стадії досудового розслідування для вирішення питання, зокрема, щодо обґрунтованості підозри не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини особи/осіб у вчиненні кримінального правопорушення чи її відсутності, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи/осіб до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

Отже, при вирішенні питання щодо обґрунтованості підозри ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого їй кримінального правопорушення, слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність останньої до вчинення інкримінованого кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для обрання відносно неї запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Згідно з доводами, викладеними у клопотанні, та документами, наданими на підтвердження цих доводів, обґрунтованість підозри щодо вчинення ОСОБА_5 інкримінованого кримінального правопорушення підтверджується сукупністю зібраних доказів, зокрема, копіями наступних документів:

?витягом з кримінального провадження №0001466 від 18.06.2023;

?протоколом заяви про безвісне зникнення особи;

?протоколом допиту потерпілої ОСОБА_7 ;

?протокол огляду місця події, що проводився 17.06.2023 року по АДРЕСА_1 ;

?протоколом допиту неповнолітнього свідка ОСОБА_11 від 18.06.2023;

?протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 18.06.2023 із неповнолітнім свідком ОСОБА_11 ;

?протоколом проведення слідчого експерименту із свідком ОСОБА_11 від 18.06.2023;

?протоколом допиту свідка ОСОБА_12 від 18.06.2023;

?протоколом допиту свідка ОСОБА_13 від 18.06.2023;

?протоколом огляду місця події, що проводився 18.06.2023 року за адресою поряд із домоволодінням АДРЕСА_4 , яким оглянуто та вилучено автомобіль марки Ровер;

?постановою про визнання та приєднання до матеріалів кримінального провадження речових доказів, а саме транспортного засобу марки Ровер;

?протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 18.06.2023;

?протоколом проведення слідчого експерименту із свідком ОСОБА_10 , від 18.06.2023, за адресою АДРЕСА_2 ;

?протоколом затримання особи підозрюваної у вчинення злочину на підставі ст. 208 КПК України;

?постановою від 18.06.2023 про визнання речових доказів вилученого під час проведення затримання особи;

?протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 18.06.2023;

?протоколом проведення слідчого експерименту за участю свідка ОСОБА_9 ;

?протоколом допиту свідка ОСОБА_14 від 18.06.2023;

?протоколом огляду місця події неподалік домоволодіння

АДРЕСА_2 , яким виявлено та вилучено пластикову каністру;

?постановою про визнання та приєднання до матеріалів кримінального провадження речових доказів, а саме пластикової каністри;

?протокол огляду місця події, що проводився 18.06.2023 року неподалік домоволодіння АДРЕСА_2 , яким вилучено фрагменти обгорілого одягу та пожежного сміття;

?постановою про визнання та приєднання до матеріалів кримінального провадження речових доказів, а саме вилучено фрагменти обгорілого одягу та пожежного сміття;

?протокол огляду місця події, що проводився 18.06.2023 року на земельній ділянці з географічними даними 49.7998533, 30.8439016 під час якого виявлено труп ОСОБА_8 ;

?довідкою про смерть ОСОБА_8 , 1997 року народження згідно якої причиною смерті останнього стали термічні опіки 2-4 ст. в 90% поверхні тіла. Опік верхніх дихальних шляхів. Опіковий шок. Отруєння продуктами горіння

Ураховуючи вищезазначені загальні підходи до обґрунтованості підозри, а також встановлені згідно з матеріалами судового провадження факти, слідчий суддя вважає, що наявна інформація, яка може переконати об`єктивного спостерігача у тому, що ОСОБА_5 своїми діями, про які йдеться у повідомленні про підозру, вчинила інкриміноване їй кримінальне правопорушення.

Разом з тим, вищенаведеним висновком про обґрунтованість підозри не констатується наявності в діях ОСОБА_5 вини у вчиненні злочину. Так, на цій стадії слідчий суддя не вправі наперед вирішувати питання про фактичні обставини кримінального правопорушення, кваліфікацію дій підозрюваного, доведеність чи недоведеність винуватості підозрюваного, давати оцінку доказам щодо їх належності, допустимості, достовірності та достатності, оскільки ці питання вирішуються судом при ухваленні судового рішення по суті обвинувачення на підставі обвинувального акта, а не під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу щодо особи, якій повідомлено про підозру у вчиненні злочину, що свідчать про вірогідність причетності особи до вчинення інкримінованого злочину та необхідність застосування щодо такої особи обмежувального заходу.

Обставини здійснення підозрюваною ОСОБА_5 конкретних дій та доведеність її вини потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Наявність ризиків

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (частина 1 статті 177 КПК).

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність, зокрема, ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК (частина 2 статті 177 КПК).

Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій. При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Так, у клопотанні слідчий посилається на наявність ризиків, які свідчать про можливе вчинення ОСОБА_5 дій, передбачених пунктами 1, 3 частини 1 статті 177 КПК України.

1. Ризик переховування від органів досудового розслідування та/або суду

Ризик переховування від органу досудового розслідування/суду є актуальним безвідносно до стадії кримінального провадження та обумовлений серед іншого можливістю притягненням до кримінальної відповідальності та пов`язаними із цим можливими негативними для особи наслідками (обмеженнями) і, зокрема, суворістю передбаченого покарання. Тяжкість ймовірного покарання особливо сильно підвищують ризик переховування від органу досудового розслідування та/або суду на перших етапах притягнення особи до кримінальної відповідальності.

Співставлення можливих негативних наслідків для підозрюваної у вигляді її можливого ув`язнення у невизначеному майбутньому з можливим засудженням до покарання у виді позбавлення волі у найближчій перспективі доводять, що цей ризик є достатньо високим безвідносно стадії кримінального провадження та характеру слідчих та процесуальних дій, які належить провести органу досудового розслідування.

При цьому, слідчий суддя при встановленні даного ризику враховує існування інших факторів, які можуть свідчити про наявність у ОСОБА_5 можливості переховуватися від органу досудового розслідування та суду - санкція ч. 1 ст. 115 КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк до 15 років, що свідчить про реальні спроби уникнення кримінальної відповідальності шляхом переховування від правоохоронних органів та суду; відсутність у підозрюваного міцних соціальних зв`язків, офіційного місця роботи та зареєстрованого місця проживання/перебування.

2. Ризик незаконного впливу на учасників у цьому кримінальному провадженні

При встановленні наявності ризику впливу на потерпілого та свідків слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є потерпілими та свідками у кримінальному провадженні, а саме: спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання, або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 цього Кодексу. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них, крім порядку отримання показань, визначеного статтею 615 цього Кодексу (частина 4 статті 95 КПК України).

В свою чергу, частиною 11 ст. 615 КПК України визначено, що показання, отримані під час допиту свідка, потерпілого, у тому числі одночасного допиту двох чи більше вже допитаних осіб, у кримінальному провадженні, що здійснюється в умовах воєнного стану, можуть бути використані як докази в суді виключно у випадку, якщо хід і результати такого допиту фіксувалися за допомогою доступних технічних засобів відеофіксації. Показання, отримані під час допиту підозрюваного, у тому числі одночасного допиту двох чи більше вже допитаних осіб, у кримінальному провадженні, що здійснюється в умовах воєнного стану, можуть бути використані як докази в суді виключно у випадку, якщо у такому допиті брав участь захисник, а хід і результати проведення допиту фіксувалися за допомогою доступних технічних засобів відеофіксації.

За таких обставин ризик впливу на потерпілого та свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань та дослідження їх судом, крім випадків неможливості отримання безпосередньо судом таких показань внаслідок обставин, пов`язаних із введенням воєнного стану на території України.

Покази потерпілої та свідків у даному кримінальному провадженні мають істотне значення для встановлення обставин кримінального провадження та можуть суттєво вплинути на становище ОСОБА_5 , як підозрюваної, а тому наявні обґрунтовані підстави вважати, що остання наділена потенційною можливістю, в тому числі і дистанційно, через інших осіб, впливати на потерпілу та свідків у кримінальному провадженні з метою схилити їх не давати правдиві, послідовні показання у ході досудового розслідування та/або змінити свої показання у подальшому в суді, для уникнення або мінімізації кримінальної відповідальності.

Наявність інших обставин, передбачених ст. 178 КПК України

При вирішенні питання про застосування до підозрюваної запобіжного заходу, крім встановлених ризиків кримінального провадження, слідчий суддя, на підставі наданих сторонами матеріалів, оцінює в сукупності існування інших обставин, передбачених ст. 178 КПК України, а саме:

- вагомість наданих стороною обвинувачення доказів про ймовірне вчинення підозрюваною злочину, передбаченого п. 4 ч 2 ст. 115 КК України, у разі визнання винуватою у вчиненні якого їй може загрожувати покарання у виді позбавлення волі на строк від десяти до п`ятнадцяти років або довічним позбавленням волі. При цьому, таке покарання може бути призначено без можливості застосування пільгових інститутів кримінального права;

- відсутність відомостей про стійкі соціальні зв`язки підозрюваної на території України - заміжня, має на утриманні малолітню, не працює, посередньо характеризується.

Наявність підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу.

На переконання слідчого судді, досліджені під час судового засідання та описані у цій ухвалі ризики свідчать, що менш суворий запобіжний захід, не пов`язаний з тимчасовою ізоляцією підозрюваної, може негативно відобразитися на здійсненні швидкого та ефективного досудового розслідування, якого можливо досягнути лише за умов нівелювання ризиків кримінального провадження. За встановлених слідчим суддею обставин, необхідним є саме тримання під вартою, оскільки з урахуванням індивідуальних обставин підозрюваного, застосування домашнього арешту, як основного запобіжного заходу, буде недостатнім стримуючим фактором від реалізації встановлених ризиків і створить можливості для вчинення ним позапроцесуальних дій з метою перешкоджання кримінальному провадженню. Домашній арешт, у тому числі який полягає в забороні підозрюваній залишати житло цілодобово, пов`язаний з доступом підозрюваного до технічних засобів комунікації, що також може завадити виконанню завдань кримінального провадження на даному його етапі.

При цьому, слідчим суддею не встановлено законодавчих обмежень щодо застосування до підозрюваного вказаного запобіжного заходу, оскільки п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України передбачено, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Вирішуючи питання про строк дії такого запобіжного заходу, слідчий суддя враховує інтенсивність встановлених ризиків, обсяг обставин, що підлягають доказуванню, з огляду на правову кваліфікацію, а також введений на всій території України воєнний стан, який поза залежністю від волі сторони обвинувачення може ускладнити проведення слідчих та процесуальних дій, а тому вважає за доцільне визначити строк тримання під вартою в межах строку досудового розслідування та з урахуванням часу фактичного затримання (18.06.2023), а саме - по 16.08.2023 (включно).

Альтернативний запобіжний захід

Згідно із ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Так, пунктом 2 ч. 4 ст. 183 КПК України визначено, що слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, який спричинив загибель людини.

За наведених вище обставин, слідчий суддя не визначає розмір застави у даному кримінальному провадженні, оскільки підозрювана ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні злочину, який спричинив загибель людини.

З урахуванням встановлених вище обставин кримінального правопорушення та наданих стороною обвинувачення доказів на підтвердження викладених у клопотанні доводів, що свідчать про набуття ОСОБА_5 статусу підозрюваної у кримінальному провадженні, про наявність обґрунтованої підозри щодо вчинення останнім інкримінованого злочину, про наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики вчинення ним дій, передбачених п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя дійшов висновку про наявність обґрунтованих підстав для задоволення клопотання слідчого та застосування відносно підозрюваної ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави, а задоволенні клопотання захисника підозрюваної ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту слід відмовити.

Слід зазначити, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси підозрюваного з метою забезпечення кримінального провадження.

При цьому, слідчий суддя вважає за необхідне відзначити, що відповідно до положень статті 198 КПК України, висловлені в ухвалі слідчого судді, за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінальних проваджень.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст. ст. 183, 193, 194, 196, 197 КПК України, слідчий суддя, -

у х в а л и в:

У задоволенні клопотання захисника підозрюваної ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відмовити.

Клопотання старшого слідчого слідчого відділу Обухівського районного управління поліції ГУ НП в Київській області в кримінальному провадженні № 0001466 від 18.06.2023 р., про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно: ОСОБА_5 - задовольнити.

Обрати підозрюваній ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , уродженці м. Кагарлик Київської області, громадянки України, освіта середня, непрацюючій, зареєстрованій та проживаючій за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимій,

запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Київський слідчий ізолятор» на 60 діб, строк вираховувати з моменту затримання - з 18 червня 2023 року до 16 серпня 2023 року включно.

Ухвала слідчого судді про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою припиняє свою дію 17.08.2023 року.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення та подана безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Слідчий суддя : ОСОБА_1