26.06.2023
Справа № 310/1957/21
Провадження № 1-кп/331/397/2023
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
26 червня 2023 р. м.Запоріжжя
Колегія суддів Жовтневого районного суду м.Запоріжжя в складі:
головуючого судді ОСОБА_1
судді ОСОБА_2
судді ОСОБА_3
при секретарі ОСОБА_4
за участю прокурора ОСОБА_5
потерпілої ОСОБА_6
представника потерпілої ОСОБА_7
захисника ОСОБА_8
обвинуваченого ОСОБА_9
в с т а н о в и л а:
У провадженні Жовтневого районного суду м. Запоріжжя перебуває кримінальне провадження, внесе-
Захисником - адвокатом ОСОБА_11 в інтересах обвинуваченого ОСОБА_10 заявлений відвід колегії суддів, що здійснює розгляд кримінального провадження. Заявник посилається на те, що порушений по-рядок визначення складу суду для розгляду провадження, а саме не забезпечено розгляд провадження судом присяжних. Також, захисник посилається на той факт, що згідно матеріалів справи обвинуваченому не були вручені копії обвинувального акту та реєстру матеріалів досудового розслідування. Відповідно до положень ст.75 КПК України (п.4) суддя не може брати участь в кримінальному провадженні за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості. Обґрунтовуючи клопотання посилався на норми Європейської конвенції про захист прав людини і основоположних свобод у частині права на розгляд справи судом, встановленим законом та Конституцію України. З огляду на викладене, вважає, що наявні підстави для сумнівів у неупередженості колегії суддів. Просив задовольнити заяву про відвід колегії суддів у складі: головуючий суддя ОСОБА_12 , суддя ОСОБА_13 , суддя ОСОБА_14 .
Обвинувачений ОСОБА_10 підтримав заяву захисника ОСОБА_11 , додаткових пояснень не надав.
Прокурор заперечувала проти заявленого відводу, вважає, що заява не містить підстав, визначених за- коном, викладені в заяві обставини є підставою для оскарження процесуальних рішень, а не заявлення відводу.
Адвокат ОСОБА_15 та потерпіла ОСОБА_16 , яка підтримала думку свого представника, запере- чували проти задоволення заяви про відвід колегії суддів, зазначивши, що відповідно до ст.615-1 КПК України не передбачено повторне вручення обвинуваченому копії обвинувального акту, так як кримінальне проваджен-
ня вже розглядалось по суті Бердянським міськрайонним судом, рішення колегії суддів щодо відмови в клопо-
танні про розгляд справи судом присяжних є вмотивованим та не порушує права обвинуваченого на захист.
Колегія суддів, заслухавши думку учасників кримінального провадження, ознайомившись з доводами заяви про відвід, перевіривши їх наявними доказами, приходить до наступного висновку.
Відповідно до Розпорядження голови Верховного Суду № 49/0/9-22 від 14 вересня 2022 року, яким змі-
нено територіальну підсудність судових справ Бердянського міськрайонного суду Запорізької області та визна-
чено Жовтневому районному суду м.Запоріжжя, дане кримінальне провадження підлягає розгляду Жовтневим районним судом м.Запоріжжя.
Згідно Протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, 02.06.2023 року у провад-
ження колегії суддів Жовтневого районного суду м.Запоріжжя в складі головуючого судді ОСОБА_12 , суддів ОСОБА_14 та ОСОБА_13 надійшло кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_10 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст.115 ч.2 п.6, 187 ч.4, 263 ч.1, 289 ч.3 КК України.
Відповідно до ст.75 КПК України, слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримі-
нальному провадженні:
1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи чле- ном сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, ци-
вільного відповідача;
2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, за- хисник або представник;
3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження;
4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості;
5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого
судді, судді для розгляду справи.
Відповідно до ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року кожен має право на … розгляд його справи ... незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який ... встано- вить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення..
Вирішуючи питання про наявність підстав для задоволення відводу колегії суддів у зв`язку із порушен-
ням порядку, встановленого ч.3 ст.35 КПК України, щодо визначення складу суду, колегія суддів керується наступними нормами.
Частиною третьою ст.31 КПК України визначено, що кримінальне провадження в суді першої інстан-
ції щодо злочинів, за вчинення яких передбачено довічне позбавлення волі, здійснюється колегіально судом у складі трьох суддів, а за клопотанням обвинуваченого - судом присяжних у складі двох суддів та трьох присяж- них. Кримінальне провадження стосовно кількох обвинувачених розглядається судом присяжних стосовно всіх обвинувачених, якщо хоча б один із них заявив клопотання про такий розгляд.
Разом з тим, спеціальною нормою ч.10 ст.615 КПК України, яка діє в умовах воєнного стану передба-
чено, що кримінальне провадження в суді першої інстанції щодо злочинів, за вчинення яких передбачено довіч- не позбавлення волі, здійснюється колегіально судом у складі трьох суддів, крім здійснення кримінального провадження у суді, в якому до моменту введення воєнного стану та набрання чинності цією частиною було визначено склад суду за участю присяжних.
Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України № 2102-ІХ від 24 лютого 2022 року, введено воєнний стан в Україні на 30 діб, період якого в подальшому був продовжений згідно зі змістом відповідних нормативних актів до 18 серпня 2023 року.
Кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_17 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст.115 ч.2 п.6, 187 ч.4, 263 ч.1, 289 ч.3 КК України, перебувало в провадженні Бердянського міськрайонного суду Запорізької області, розглядалось судом присяжних до моменту введення воєнного стану.
На теперішній час кримінальна справа перебуває в провадженні Жовтневого районного суду м.Запо-
ріжжя, тобто в провадженні іншого суду та надійшла до суду після введення воєнного стану, в зв`язку з чим ко- легія суддів вважає, що відсутні підстави для сумнівів у неупередженості суддів, оскільки колегією суддів не порушено вимоги КПК України.
Відповідно до норми ч.3 ст.35 КК України визначення судді (запасного судді, слідчого судді), а в разі колегіального розгляду - судді-доповідача для розгляду конкретного провадження здійснюється Єдиною судо- вою інформаційно-телекомунікаційною системою під час реєстрації відповідних матеріалів, скарги, клопотан-
ня, заяви чи іншого процесуального документа за принципом випадковості та в хронологічному порядку з ура- хуванням спеціалізації та рівномірного навантаження для кожного судді, заборони брати участь у перевірці ви- років та ухвал для судді, який брав участь в ухваленні вироку або ухвали, про перевірку яких порушується пи- тання (крім перегляду за нововиявленими обставинами), перебування суддів у відпустці, відсутності у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю, відрядженням, а також інших передбачених законом випадків, через які суддя не може здійснювати правосуддя або брати участь у розгляді судових справ. Після визначення судді (запасного судді, слідчого судді) або судді-доповідача для конкретного судового провадження не допускається внесення змін до реєстраційних даних щодо цього провадження, а також видалення цих даних з Єдиної судової інфор- маційно-телекомунікаційної системи, крім випадків, установлених законом.
Більш того, засади використання автоматизованої системи документообігу суду, затверджені Прото- кольним рішенням зборів суддів Жовтневого районного суду м.Запоріжжя від 21.04.2015 року (з відповідними змінами і знаходяться на офіційному сайті Жовтневого районного суду м.Запоріжжя за посиланням: https:// gt.zp.court.gov.ua/sud0808/documenty_sudu/asdcourt/).
Під час надходження обвинувального акту до суду до нього не були приєднані жодні заяви щодо розг- ляду справи судом присяжних, у зв`язку з чим, справа була розподілена відповідно до вимог чинного законо- давства для розгляду колегією у складі трьох суддів. Більш того, кримінальний процесуальний закон не містить підстав для автоматичного розподілу справи для її розгляду судом присяжних, зміна складу суду та залучення до нього присяжних здійснюється за клопотанням особи за ухвалою суду під час підготовчого судового засі- дання.
Підстави для відводу складу суду, що здійснює розгляд кримінального провадження, та підстави для клопотання про розгляд справи судом присяжних не є тотожними згідно норм чинного кримінального проце- суального закону.
У пункті 4 ч.1 ст.75 КПК України законодавцем передбачена можливість усунення судді шляхом заяв- лення йому відводу за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості судді.
Незважаючи на відсутність визначення в законі таких інших обставин, аналізуючи положення кримі- нального процесуального закону до обставин, які викликають сумніви у неупередженості судді під час розгля- ду кримінального провадження, не можна віднести обставини, які зазначені адвокатом у заяві про відвід. Про упередженість судді можна було б стверджувати у випадку висловлення ним наперед своєї думки з приводу кримінального провадження, рішення по якому він ще не прийняв; або у разі наявності дружніх чи неприязних стосунків із учасниками кримінального провадження; у випадку встановлення матеріальної, службової або будь-якої іншої залежності судді від учасників кримінального провадження.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, неупередженість судді при розгляді спра- ви презюмується, що викладено у рішеннях по справах «Гаусшильдт проти Данії», «Мироненко та Мартиненко проти України».
Для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції питання безсторонності судді має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття, Європейським судом визначено про необхідність доказів фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи.
Стаття 6 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини гарантує кожному право на справедливий суд. Відповідно до п.1 зазначеної статті кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, уста-новленим законом, який вста- новить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.
У рішенні від 09.11.2006 року по справі «Білуха проти України» Європейського Суду з прав людини (далі ЄСПЛ) зазначено, що відповідно до усталеної практики Суду наявність безсторонності відповідно до п.1 ст.6 повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями.
Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі.
У рішенні від 10 грудня 2009 р. у справі «Мироненко та Мартенко проти України» ЄСПЛ дійшов вис- новку, що український суд не був безстороннім за об`єктивним критерієм. У зазначеному рішенні ЄСПЛ нага- дав, що згідно з усталеною практикою ЄСПЛ наявність безсторонності має визначатися для дотримання п.1 ст.6 Конвенції за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечив суд відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свід- чать про те, що суд не є безстороннім.
На обґрунтування свого висновку ЄСПЛ звернув увагу на те, що, застосовуючи об`єктивний критерій, слід з`ясувати, чи існують, окрім самої поведінки судді, певні факти, які можуть бути підставою для сумніву в його безсторонності. Тобто, при визначенні наявності у відповідній справі законних підстав сумніватися в без- сторонності певного судді, позиція особи, про яку йдеться, має важливе, але не вирішальне значення. Вирішаль- не значення при цьому матиме можливість вважати такі сумніви об`єктивно обґрунтованими.
Згідно зі ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23.02.2006 р. № 3477-IV суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику суду як джерело права.
Відповідно до частини п`ятої статті 80 КПК України відвід має бути мотивованим.
Враховуючи викладене, колегія суддів вважає, що заявлений відвід не містить належних та підтверд- жених даних, які б свідчили про упередженість суддів, подана заява фактично зводиться до незгоди заявника з процесуальними діями та рішеннями суддів, у зв`язку з чим у сторони захисту виникла недовіра до суду. Колегія суддів вважає, що суддями ОСОБА_12 , ОСОБА_13 та ОСОБА_14 , які у своїй діяльності дотримувалися вимог ст.6, 19 Конституції України, ст.6 Конвенції, Закону України «Про судоустрій і статус суддів», КПК України, не були вчинені дії, які б свідчили про порушення присяги судді, про упереджене став- лення до сторони захисту або обвинуваченого, отже, заява про відвід колегії суддів Жовтневого районного су- ду м.Запоріжжя у складі: головуючого судді ОСОБА_12 , суддів ОСОБА_13 та ОСОБА_14 задоволенню не підлягає, в зв`язку з її безпідставністю та необґрунтованістю.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст.75, 76, 81 КПК України, колегія суддів
Ухвала оскарженню не підлягає.
Головуючий суддя ОСОБА_12
Суддя ОСОБА_13
Суддя ОСОБА_14