Справа № 211/2777/23
Провадження № 1-кс/211/641/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 травня 2023 року слідчий суддя Довгинцівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю: прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у судовому засіданні клопотання слідчого СВ відділення поліції №1 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області старший лейтенант поліції ОСОБА_6 , погодженого з прокурором Криворізької східної окружної прокуратури Дніпропетровської області, поданого в межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000517 від 04.05.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України, про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженеця смт. Білозерка, Білозерського району Херсонської обл., громадянина України, без освіти, офіційно не працевлаштований, не одружений, на утриманні неповнолітніх дітей та інших осіб немає, проживаючого без реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого:

-12.12.2016 Херсонським районним судом Херсонської області за ст.185 ч.2 КК України до 3 років позбавлення волі. На підставі ст.75 КК України від відбування покарання звільнений з іспитовим терміном на 2 роки.

-07.05.2018 Довгинцівським районним судом м. Кривого Рогу Дніпропетровської області за ст. 185 ч.3 КК України до 3 років позбавлення волі. На підставі ст.71 ч.1 КК України частково приєднано невідбуту частину покарання за вироком Херсонського районного суду Херсонської області від 12.12.2016 та остаточно до відбуття 3 роки 1 місяць позбавлення волі. Строк покарання рахувати з 16.02.2018.

-31.03.2020 Херсонським районним судом Херсонської області за ст.185 ч.2, ст.15 ч.2, ст.185 ч.3, ст.70 ч.1, ст.70 ч.4 КК України до 4 років позбавлення волі.

відносно якого 18.01.2023 року Криворізькою східною окружною прокуратурою до Довгинцівського районного суду направлено обвинувальний акт за вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст.185 КК України за ЄРДР №0000004 від 02.01.2023 року,

встановив:

слідчий ОСОБА_6 звернулася до слідчого судді з клопотанням, погодженим з прокурором Криворізької східної окружної прокуратури Дніпропетровської області, про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 .

В обґрунтування клопотання слідчий зазначила, що Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , будучи раніше неодноразово судимим за вчинення корисливих злочинів, судимість за які не знята та не погашена в установленому законом порядку, належних висновків для себе не зробив, на шлях виправлення не став та знову вчинив новий умисний корисливий злочин проти власності за наступних обставин.

Так, 04.05.2023, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 о 10:00 годин, перебуваючи в приміщенні залу очікування станції залізничного вокзалу «Кривий Ріг Головний» за адресою вул. Залізничників, 1, в Довгинцівському районі, м. Кривого Рогу, підійшов ззаду до потерпілого ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та побачив що, в сумці у потерпілого знаходяться мобільний телефон марки «Сігма» жовтого кольору, та мобільний телефон марки «Самсунг». В подальшому ОСОБА_5 також побачив, що на підвіконні біля потерпілого ОСОБА_7 знаходився мобільний телефон марки «Техно» чорного кольору з сім-картою НОМЕР_1 , і в нього раптово виник злочинний намір на повторне, таємне, викрадення чужого майна.

Так, ОСОБА_5 діючи повторно, в умовах воєнного стану, запровадженого на території України Указом Президента України №64/2022 від 24.02.2022 «Про введення воєнного стану в Україні», умисно, реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер свого діяння, передбачаючи настання суспільно-небезпечних наслідків, переконавшись у відсутності можливих свідків та уваги з боку потерпілого ОСОБА_7 , будучи переконаним, що його дії носять таємний характер, шляхом вільного доступу, із сумки потерпілого викрав мобільні телефони марки «Сігма» жовтого кольору, та мобільний телефон марки «Самсунг». Надалі, ОСОБА_5 продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу, направленого на таємне викрадення чужого майна, шляхом вільного доступу викрав мобільний телефон марки «Техно» чорного кольору з сім-картою НОМЕР_1 , який знаходився на підвіконні біля потерпілого, однак в цей момент злочинні дії ОСОБА_5 було викрито потерпілим ОСОБА_7 , який виразив усну вимогу про припинення вчинення кримінального правопорушення.

Надалі, ОСОБА_5 , усвідомлюючи, що його злочинні дії спрямовані на таємне, повторне, викрадення чужого майна було викрито, незважаючи на вимогу потерпілого ОСОБА_7 їх припинити, з метою доведення свого злочинного умислу до кінця, поклав викрадені мобільні телефони до внутрішнього карману куртки та покинув місце скоєння кримінального правопорушення, обернувши викрадене на свою користь, спричинивши майновий збиток потерпілому.

Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України, - відкрите викрадення чужого майна (грабіж), вчинене повторно, в умовах воєнного стану.

В ході досудового розслідування зібрано сукупність належних і достатніх доказів, які підтверджують причетність ОСОБА_5 до інкримінованого йому кримінального правопорушення, що є підставою для обґрунтованої підозри, а саме:

1.Протоколом огляду місця події від 04.05.2023

2.Протокол допиту потерпілого ОСОБА_7 від 04.05.2023;

3.Протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 04.05.2023;

4.Протоколами пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 04.05.2023;

5.Протоколом затримання особи від 04.05.2023;

6.Протоколом огляду предметів від 04.05.2023;

Досудовим розслідуванням встановлена наявність ризиків, передбачених п.п.1,3,5 ст. 177 КПК України, а саме підозрюваний може: переховуватися від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків або потерпілого; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, а тому виникла необхідність у обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 клопотання підтримав, просив задовольнити з урахуванням наявності обґрунтованої підозри та ризиків, передбачених ст.177 КПК України.

Захисник ОСОБА_4 у судовому засіданні заперечував проти застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, просив застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Підозрюваний ОСОБА_5 у судовому засіданні просив застосувати до нього запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Вислухавши думку прокурора, захисника та підозрюваного, дослідивши матеріали, слідчий суддя дійшов такого висновку.

Відповідно до ч.1 ст.176 КПК України запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

Відповідно до ч.1 ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до ч.2 ст.177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ст.178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 цього Кодексу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

У судовому засіданні з досліджених матеріалів кримінального провадження встановлено, що 04.05.2023 року до ЄРДР за №0000517 внесені відомості про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України.

04.05.2023 р. органом досудового розслідування складено письмове повідомлення про підозру ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України, яке вручене останньому.

Відповідно до ст.17 Закону України №3477-ІV «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди при розгляді справ застосовують Конвенцію та практику Суду, як джерело права, а статтею 18 цього Закону встановлено порядок посилання на Конвенцію та практику Суду.

Під час розгляду питання про обґрунтованість підозри слідчим суддею враховується практика Європейського суду з прав людини, викладена у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства», згідно з якою факти, що викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження чи навіть для пред`явлення обвинувачення, що є задачею наступних етапів кримінального процесу.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Таким чином, з урахуванням досліджених доказів, слідчий суддя вбачає наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України, яке, відповідно до ст.12 КК України, відноситься до категорії тяжких злочинів, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від від семи до десяти років.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Відповідно до п.5 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Як видно з клопотання слідчого, відповідно до вимог п.4 ч.1 ст.184 КПК України, під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, якими обґрунтовується наявність підстав для застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_5 , а саме: запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на свідків та потерпілого у цьому ж кримінальному провадженні та можливість вчинити інше кримінальне правопорушення, про що свідчить тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_5 у разі визнання його винним в даному кримінальному правопорушенні; вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваною кримінального правопорушення; відсутність міцних соціальних зв`язків підозрюваний офіційно ніде не працює та ніде не навчається, постійного заробітку не має, у зв`язку із чим перебуваючи на волі може безперешкодно переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду.

З урахуванням вищевказаного, слідчий суддя погоджується з прокурором у тому, що органом досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п.п.1, 3 та 5 ч.1 ст.177 КПК України. На думку слідчого судді, прокурором правильно наведені підстави вважати, що наявні зазначені ризики.

Згідно з практикою Європейського Суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому, зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.

Отже, слідчий суддя, на підставі наданих матеріалів, оцінивши в сукупності всі обставини, зазначені у ч.1 ст.178 КПК України, враховує: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваною кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим в інкримінованому кримінальному правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюванго, про який слідчому судді не надано відомостей, які б унеможливлювали застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в умовах слідчого ізолятора або свідчили би про необхідність надання підозрюваній кваліфікованої медичної допомоги, та враховуючи встановлені у судовому засіданні обставини, слідчий суддя вважає, що прокурором доведено наявність усіх обставин, передбачених ч.1 ст.194 КПК України, що застосування запобіжного заходу до підозрюваного ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою відповідає конкретній меті, визначеній у КПК України, та застосовується за наявності підстав, передбачених КПК України, є необхідним та достатнім для запобігання існуючим ризикам і жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти доведеним під час розгляду ризикам, у зв`язку із чим вважає, що клопотання слідчого підлягає задоволенню.

Відповідно до ч.3 ст.183 КПК України одночасно з запобіжним заходом у виді тримання під вартою, підозрюваному слід визначити заставу в межах, передбачених ст. 182 ч. 5 п. 2 КПК України.

Відповідно до ч.4 ст.182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст.177 цього кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до ч.5 ст.182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч.7 ст.182 КПК України у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу, підозрюваний, обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177 -178, 183, 193, 197 КПК України, суд-

ухвалив:

клопотання слідчого СВ відділення поліції №1 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області старший лейтенант поліції ОСОБА_6 , погодженого з прокурором Криворізької східної окружної прокуратури Дніпропетровської області, поданого в межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000517 від 04.05.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України, про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносноОСОБА_5 - задовольнити.

Обрати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0000517 від 04.05.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України, строком на 60 днів, а саме до 02.07.2023 року включно, визначивши строк дії ухвали до вказаної дати.

Визначити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , альтернативний запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 20 (двадцяти) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 53680 (п`ятдесят три тисячі шістсот вісімдесят) гривень, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок суду.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.

У разі внесення застави уповноваженій службовій особі місця ув`язнення необхідно негайно звільнити підозрюваного ОСОБА_5 з-під варти та повідомити про це слідчого, прокурора та слідчого суддю або суд.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави ОСОБА_5 буде вважатися таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі внесення застави покласти на ОСОБА_5 наступні обов`язки:

-за першим викликом з`являтися до слідчого, прокурора чи суду;

-не відлучатися із м. Кривого Рогу без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну місця проживання.

З моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1