Справа № 183/7607/23
№ 1-кс/183/2169/23

У Х В А Л А
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця п/п «Большевик» Гомельського району Гомельської області Республіки Білорусь, громадянина України, непрацюючого, розлученого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, -
В обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що 27 червня 2023 року ОСОБА_5 , маючи умисел на незаконне зберігання особливо небезпечної психотропної речовини з метою збуту, діючи умисно, всупереч Законам України «Про наркотичні засоби, психотропні речовини і прекурсори» та «Про заходи протидії незаконному обігу наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів і зловживанню ними», зберігав за місцем свого мешкання в приміщенні будинку АДРЕСА_1 , з метою подальшого збуту, особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено PVP (1-феніл-2-піроліджни-1-іл-петан-1-он) загальною масою 0,0529 г.
27 червня 2023 року, приблизно о 21 годині 00 хвилини, ОСОБА_5 , перебуваючи біля будинку №194 по вул. Польова в с. Знаменівка Новомосковського району Дніпропетровської області, діючи умисно, з корисливих мотивів, достовірно знаючи про заборону обігу особливо небезпечного психотропної речовини РVР, незаконно збув ОСОБА_7 , реальні анкетні дані якого змінені, три полімерні пакети, в яких знаходилась речовина масами 0,0316 г, 0,0335 г та 0,0294 г, що містить особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено РVР (1-феніл-2-піролідин-1-іл-петан-1-он) масами 0,0189 г, 0,0182 г та 0,0158 г відповідно, за що отримав від останнього 450 грн.
Таким чином, органами досудового розслідування ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, тобто у незаконному зберіганні з метою збуту та незаконному збуті особливо небезпечної психотропної речовини.
28 червня 2023 року о 21 годині 37 хвилин ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України.
29 червня 2023 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України.
Враховуючи особу підозрюваного, слідчий вважає наявними ризики, визначені п. п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Про наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, свідчить те, що ОСОБА_5 усвідомлює, що він обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, покарання за який, передбачено у вигляді позбавлення волі строком до 10 років з конфіскацією майна, та маючи можливість вільного пересування, може переховуватися від органу досудового розслідування та суду, що перешкоджатиме досудовому розслідуванню та судовому розгляду.
Про наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, свідчить те, що свідки мешкають в одному районі з підозрюваним ОСОБА_5 , свідки ще не допитані безпосередньо судом в ході судового розгляду. Отже, розуміючи тяжкість покарання, яке може бути призначене судом у разі визнання ОСОБА_5 винуватим у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, підозрюваний, перебуваючи на волі, матиме реальну можливість незаконно впливати на вказаних свідків та змусити їх змінити свої показання, з метою уникнення кримінальної відповідальності.
З урахуванням наявності вказаних ризиків, слідчий наполягає на тому, що забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та запобігання вказаним ризикам можливо лише із застосуванням до нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки більш м`які запобіжні заходи не зможуть достатньою мірою обмежити свободу його пересування.
Прокурор клопотання слідчого підтримала, просила його задовольнити, мотивуючи обставинами, викладеними у ньому.
Підозрюваний та захисник в судовому засіданні заперечували проти задоволення клопотання. Сторона захисту просила обрати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.
Вислухавши позицію сторін кримінального провадження, перевіривши матеріали, подані до клопотання, дослідивши надані докази, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
28 червня 2023 року об 21.37 годині ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України та 29 червня 2023 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України.
Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам визначеним положенням цієї статті.
Статтею 178 КПК України визначено обов`язок суду, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, оцінити в сукупності всі обставини вчинення підозрюваним кримінального правопорушення та особу підозрюваного.
При розгляді доказів, наданих слідчим в підтвердження клопотання, зазначених вище, слідчий суддя, на підставі ст. 178 КПК України, вважає їх вагомими та обґрунтованими. У відповідності до рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Фокс, Камбел і Харлі проти Сполученого Королівства», вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином, і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення. Тому слідчий суддя вважає, що існують всі підстави вважати підозру обґрунтованою.
Стосовно ризиків, визначених п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя погоджується з позицією слідчого, підтриманою прокурором, щодо імовірності їх виникнення, з огляду на особу ОСОБА_5 , який підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено понесення винною особою покарання у вигляді позбавлення волі, у зв`язку із чим, розуміючи тяжкість понесення покарання, у разі визнання підозрюваного винним у вчиненні інкримінованого злочину, останній може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, з метою уникнення понесення покарання.
Слідчий суддя також погоджується з позицією слідчого щодо наявності ризику, передбаченого п.3 ч.1 ст. 177 КПК України, оскільки ОСОБА_5 обізнаний про наявність свідків у даному кримінальному провадженні та про їх місце проживання, а тому, перебуваючи на свободі, матиме реальну можливість незаконного впливу на свідків та потерпілих.
Між тим, у відповідності до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу
Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 в Україні введений воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року.
Згідно зі ст. 12-2 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», в умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи право суддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України. Повноваження судів, органів та установ системи право суддя, передбачені Конституцією України, в умовах правового режиму воєнного стану не можуть бути обмежені.
Як зазначав суд вище, статтею 177 КПК України встановлено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, що свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд, приходить до висновку, що більш м`який запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту зможе в повній мірі забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та виконання покладених на нього обов`язків.
Підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених Кодексом (ч. 2 ст. 177 КПК).
Аналізуючи викладене, суд приходить до переконання про відмову у задоволенні клопотання про застосування до підозрюваного ОСОБА_5 виключного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою
З огляду на наявність обґрунтованої підозри та ризиків, визначених у п.п.1, 3 ч.1 ст. 177 КПК України, з огляду на те, що обвинувачений раніше не був судимим, має постійне місце проживання, суд вважає за необхідне застосувати до підозрюваного запобіжний захід у виді домашнього арешту.
Крім того, суд вважає за необхідне покласти на підозрюваного ОСОБА_5 обов`язки, передбачені ст.194 КПК України, а саме: прибувати до слідчого, прокурора або суду за кожною вимогою; не відлучатися з місця проживання без дозволу слідчого, прокурора чи суду; утримуватися від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні; здати на зберігання до відповідного територіального органу паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну, у тому числі паспорти громадянина України для виїзду за кордон.
Керуючись ст. ст. 176-178, 181, 182, 194, 371, 372, 376 КПК України, слідчий суддя,-
п о с т а н о в и в :
Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця п/п «Большевик» Гомельського району Гомельської області Республіки Білорусь, громадянина України, непрацюючого, розлученого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , запобіжний захід у виді домашнього арешту, строком до 26 серпня 2023 року.
Зобов`язати підозрюваного ОСОБА_5 :
1)прибувати до слідчого, прокурора або суду за кожною вимогою;
2)не відлучатися із будинку за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора чи суду цілодобово;
3)утримуватися від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні;
4)здати на зберігання до відповідного територіального органу паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну, у тому числі паспорти громадянина України для виїзду за кордон.
У порядку виконання ухвали звільнити підозрюваного ОСОБА_5 з - під варти.
Виконання ухвали про доставку підозрюваного ОСОБА_5 після звільнення його з під варти з зали суду покласти на працівників Новомосковського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області.
Зобов`язати відповідальну особу Новомосковського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області негайно доставити ОСОБА_5 його до місця проживання за адресою: АДРЕСА_1 .
Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України, працівники органу Національної поліції, з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому вона перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних з виконанням покладених на нього зобов`язань.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду.

Суддя ОСОБА_1