Подільський районний суд міста Києва
Справа № 945/129/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 липня 2023 року м. Київ

Подільський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судових засідань ОСОБА_2 ;

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду під час розгляду кримінального провадження №0000010 відомості про яке внесені до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань 23.02.2021 року за обвинуваченням ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_3 обвинувачених у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, клопотання адвоката ОСОБА_4 - про зміну запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_5 ,-

В С Т А Н О В И В:

На розгляді Подільського районного суду м. Києва перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_6 , ОСОБА_5 , ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_5 - адвокат ОСОБА_4 звернувся до суду з клопотанням про зміну запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_5 з домашнього арешту із забороною покидати місце проживання з 13 год. 00 хв. до 07 год. 00 хв. на особисте зобов`язання або домашній арешт у нічний час доби, оскільки ОСОБА_5 дотримується всіх покладених на нього обов`язків і як керівник благодійного фонду він обмежений у здійсненні своєї волонтерської діяльності.

У судовому засіданні прокурор заперечив щодо задоволення даного клопотання.

Обвинувачений ОСОБА_5 та його захисник - адвокат ОСОБА_4 просили клопотання задовольнити, посилаючись на те, що ОСОБА_5 потрібно виконувати його волонтерські функції як керівника благодійного фонду.

Заслухавши доводи та обґрунтування сторін обвинувачення та захисту, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали кримінального провадження, суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 181 КПК домашній арешт полягає в забороні обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний час доби та такий запобіжний захід може бути застосований щодо особи, яка обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

У розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі "Ілійков проти Болгарії" №33977/96 від 26 липня 2001 року ЄСПЛ зазначив, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів .

Серйозність покарання є ревалентною обставиною в оцінці ризику того, що обвинувачений може втекти («Гарицьки проти Польщі», «Храїді проти Німеччини», «Ілійков проти Болгарії»).

Крім того ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню («Бекчиєв проти Молдови»).

Надаючи оцінку можливості обвинуваченого переховуватися від суду або незаконно впливати на інших учасників провадження, суд бере до уваги, що існує певна ймовірність того, що останній з метою уникнення покарання, передбаченого за вчинення інкримінованого злочину може вдатися до відповідних дій.

Злочин, у вчиненні яких обвинувачується обвинувачений передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до дванадцяти років, з огляду на що суд вважає наявним ризик того, що обвинувачений може переховуватись від суду, усвідомлюючи тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання винуватим у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, з метою уникнення відповідальності.

Також суд вважає, що існує ризик впливу на інших учасників процесу.

Згідно з ч. 1 ст. 201 КПК підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

Відповідно до ч. 4 ст. 201 КПК слідчий суддя, суд зобов`язаний розглянути клопотання підозрюваного, обвинуваченого протягом трьох днів з дня його одержання згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності підстав, зазначених статтею 177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, які зазначені статтею 178 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Частиною 1 ст. 177 КПК встановлено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність хоча б одного з ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби та може бути застосований до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі (ч. 1 та 2 ст. 181 КПК).

Згідно вимог ч. 6 ст. 181 КПК строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців.

Зважаючи на вищенаведені обставини, оцінивши доводи сторін обвинувачення та захисту в їх сукупності, враховуючи відомості, що характеризують обвинуваченого, суд не вбачає обґрунтованих підстав для зміни діючого запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту з дозволом залишати місце проживання з 07 год. 00 хв. по 13 год. 00 хв. для здійснення волонтерської діяльності, оскільки саме такий запобіжний захід, на думку суду, зможе запобігти ризикам передбаченим ст. 177 КПК України, та забезпечити його належну процесуальну поведінку.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 176 - 178, 181, 193 - 194, 196 - 197, 201, 309 - 310, 311, 315 КПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_4 - захисника обвинуваченого ОСОБА_5 про зміну запобіжного заходу - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її оголошення.

Повний текст ухвали складено та підписано 07.07.2023 року.

Суддя ОСОБА_1