Справа № 357/7851/22
У Х В А Л А

07.04.2023 Білоцерківський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду № 5 в місті Біла Церква заяву ОСОБА_3 про відвід судді ОСОБА_4 у судовому провадженні ЄУНСС № 357/785/22 (провадження № 1-кс/357/181/23) за скаргою ОСОБА_3 на постанову старшої слідчої СВ Білоцерківського РУП ГУ НП в Київській області ОСОБА_5 про закриття кримінального провадження № 0005698 від 30.10.2017 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.396, ч.2 ст.384, ч.3 ст.365-2 КК України , -

У С Т А Н О В И В :

До Білоцерківського міськрайонного суду Київської області надійшла заява ОСОБА_3 про відвід судді ОСОБА_4 у судовому провадженні ЄУНСС № 357/785/22 (провадження № 1-кс/357/181/23) за скаргою ОСОБА_3 на постанову старшої слідчої СВ Білоцерківського РУП ГУ НП в Київській області ОСОБА_5 про закриття кримінального провадження № 0005698 від 30.10.2017 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.396, ч.2 ст.384, ч.3 ст.365-2 КК України.

Вказана заява мотивована тим, що ухвалою слідчого судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_4 від 08.02.2022 (справа №357/82/22, провадження № 1-кс/357/61/22) відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_3 від 31.12.2021 на бездіяльність прокурорів Білоцерківської окружної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР із його заяви від 08.10.2021 про кримінальні правопорушення, передбачені пунктами 4,6 частини 2 статті 115, частинами 3,4 статті 187, частиною 2 статті 194 КК України, скоєні в ніч на 03.01.2008 проти життя та власності його батьків ОСОБА_6 та ОСОБА_7 з особливою жорстокістю, з корисливих мотивів ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , що вважає умисною протидією слідчого судді ОСОБА_4 у виконанні зобов`язального рішення ЄСПЛ у справі «Горопацький та інші проти України» від 04.02.2021 в частині заходів індивідуального характеру.

Заявляючи відвід слідчому судді ОСОБА_4 , заявник посилається на п.4 ч.1 ст.75 КПК України та зазначає про необ`єктивність та упередженість судді.

Заявник ОСОБА_3 , суддя ОСОБА_4 в судове засідання не з`явились, про час та місце розгляду заяви про відвід повідомлені належним чином, про причини неявки суд не повідомили, заяв про відкладення судового засідання або проведення судового засідання за їх відсутності не надали.

При цьому, суд зауважує, що заявник ОСОБА_3 повідомлявся про розгляд заяви про відвід шляхом надіслання судової повістки про виклик до суду засобами поштового зв`язку, оскільки матеріали справи не містять альтернативних засобів зв`язку як то номер засобів телефонного зв`язку, адреса електронної пошти.

У зв`язку із неявкою ОСОБА_3 в судове засідання, суд також звертає увагу, що у рішенні ЄСПЛ від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України» Європейський суд з прав людини зробив висновок про те, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Також суд враховує, що ЄСПЛ неодноразово висловлював позицію, згідно з якою відкладення розгляду має бути з об`єктивних причин і не суперечити дотриманню розгляду справи у розумні строки. Так, у рішенні у справі «Цихановський проти України» ЄСПЛ зазначив, що саме національні суди мають створювати умови для того, щоб судове провадження було швидким та ефективним. Зокрема, національні суди мають вирішувати чи відкласти судове засідання за клопотанням сторін, а також чи вживати якісь дії щодо сторін, чия поведінка спричинила невиправдані затримки у провадженні. Аналогічну позицію було висловлено у рішеннях ЄСПЛ «Смірнова проти України» та «Карнаушенко проти України».

Отже, враховуючи, що ОСОБА_3 є заявником у даній справі та йому достеменно було відомо про перебування його заяви на розгляді в Білоцерківському міськрайонному суді Київської області, відсутність заяв про відкладення розгляду справи та підстав для відкладення розгляду заяви про відвід, враховуючи положення статті 81 КПК України, дотримуючись розумних строків розгляду заяви про відвід, що є одним з пріоритетних завдань кримінального провадження, з метою дотримання прав, свобод та інтересів учасників провадження та забезпечення швидкого, повного та неупередженого судового розгляду, суддя дійшов висновку, що відсутність заявника та особи, якій заявлено відвід, не перешкоджає розгляду заяви про відвід, та вважає можливим провести розгляд заяви про відвід за відсутності учасників судового провадження.

Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів не здійснювалось у зв`язку з неприбуттям в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні.

Дослідивши матеріали справи, суддя дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення заяви про відвід судді ОСОБА_4 , з огляду на таке.

Відповідно до ч. 3, ч. 4 ст. 80 КПК України, заяви про відвід можуть бути заявлені як під час досудового розслідування, так і під час судового провадження.

Заяви про відвід під час досудового розслідування подаються одразу після встановлення підстав для такого відводу. Заяви про відвід під час судового провадження подаються до початку судового розгляду. Подання заяви про відвід після початку судового розгляду допускається лише у випадках, якщо підстава для відводу стала відома після початку судового розгляду.

Згідно з ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка закріплює право на справедливий суд, кожна людина має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, який встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

У відповідності до положень п. 2.5 Бангалорських принципів поведінки суддів, суддя підлягає відводу від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього є неможливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

Важливою процесуальною гарантією реалізації права кожної людини на справедливий судовий розгляд незалежним і безстороннім судом у кримінальному провадженні України є інститут відводів (самовідводів) професійних суддів і присяжних, який являє собою сукупність процесуальних норм, що передбачають ініціювання та вирішення питання про недопущення судді до участі або усунення його від участі в кримінальному провадженні за наявності обставин, що виключають таку участь.

Як зазначив Європейський суд з прав людини у справі «Мироненко і Мартенко проти України» (рішення від 10 грудня 2009 року), наявність безсторонності має визначатися, для цілей п. 1 ст. 6 Конвенції, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію, визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім.

Статтями 75 та 76 КПК України передбачено вичерпний перелік підстав для відводу (самовідводу) судді (слідчого судді).

При обґрунтуванні доводів своєї заяви про відвід ОСОБА_3 посилається на необ`єктивність та упередженість слідчого судді ОСОБА_4 при розгляді його скарги.

Твердження заявника щодо упередженого розгляду скарги слідчим суддею ОСОБА_4 мають суб`єктивний, а не об`єктивний характер, жодними належними та допустимими доказами не підтверджуються, а заявлений відвід не містить належних та підтверджених даних, які б свідчили про наявність підстав для відводу, що передбачені зазначеними нормами КПК України.

Те, що заявник внаслідок суб`єктивних міркувань сумнівається в об`єктивному розгляді справи та прийнятті законного та обґрунтованого судового рішення, не свідчить про упередженість слідчого судді ОСОБА_4 та, як наслідок, не тягне за собою усунення її від розгляду справи.

Особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного (рішення у справі Веттштайна (Wettstein), п. 43). При визначенні наявності у відповідній справі законних підстав сумніватися в безсторонності певного судді позиція особи має важливе, але не вирішальне значення. Вирішальне значення при цьому матиме можливість вважати такі сумніви об`єктивно обґрунтованими, і у цьому зв`язку навіть видимі ознаки можуть мати певне значення.

Таким чином, в ході судового розгляду заяви про відвід, не встановлено існування обставин, які викликають сумнів у об`єктивності, безсторонності та неупередженості слідчого судді ОСОБА_4 та які, у свою чергу, унеможливлювали б постановлення нею об`єктивного судового рішення, а відтак, заявлений відвід не містить належних, конкретних та підтверджених даних, які б свідчили про наявність передбачених чинним законодавством підстав для його задоволення.

Враховуючи вищевикладене, беручи до уваги вичерпний перелік підстав для заявлення відводу, вивчивши матеріали справи, суд вважає, що доводи заявника є необґрунтованими, а тому у задоволенні заяви про відвід слідчого судді ОСОБА_4 належить відмовити.

Керуючись ст.ст. 75, 76, 81, 309, 369-372, 376 КПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В :

У задоволені заяви ОСОБА_3 про відвід судді ОСОБА_4 у судовому провадженні ЄУНСС № 357/785/22 (провадження № 1-кс/357/181/23) за скаргою ОСОБА_3 на бездіяльність старшого слідчого СВ Білоцерківського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_5 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0005698 від 30.10.2017, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.396, ч.2 ст.384, ч.3 ст.365-2 КК України - відмовити.

Ухвала суду є остаточною і оскарженню не підлягає.

СуддяОСОБА_1