Справа № 752/8772/22
Провадження №1-кс/752/1303/23
У Х В А Л А

про арешт майна

14.02.2023 року слідчий суддя Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_1 з участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши клопотання, внесене в рамках кримінального провадження № 0000357 від 16.06.2022 року прокурором відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_3 , про арешт майна, -

в с т а н о в и в:

13 лютого 2023 року прокурор відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_3 поштою надіслав до слідчого судді клопотання про арешт майна, вилученого 10.02.2023 року за адресою: АДРЕСА_1 , за місцем проживання ОСОБА_4 .

В обґрунтування клопотання прокурор посилається на те, що в провадженні слідчого управління ГУ НП в м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження № 0000357 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 191 КК України.

Ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва від 19.01.2023 року надано дозвіл на проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , що на праві власності належить ОСОБА_5 , з метою виявлення та відшукання документів щодо фінансово-господарської діяльності (тендерна, реєстраційна, первинна, бухгалтерська, банківська документація тощо), в тому числі листування, чернетки, записні книжки, нотатки, записи «чорної бухгалтерії», звіти та інші документи; продукція, виловлена понад встановлені квоти, в тому числі недоброякісна; фасувально-пакувальне та інше обладнання, сировина (відходи від виробництва), поліграфічна продукція тощо; носії інформації, комп`ютерна техніка, відповідне обладнання та устаткування, на яких зберігається інформація щодо незаконної діяльності, що не можливо встановити без проведення комп`ютерної експертизи; відповідна інформація, яка зберігається на окремому комп`ютерному обладнанні (серверах), накопичувачах інформації, мобільних телефонах, планшетах, ноутбуках та інших електронних засобах збереження інформації; значні суми не врахованих грошових коштів; печатки; документи про легалізацію отриманих грошових коштів.

10.02.2023 року на підставі вказаної ухвали слідчого судді було проведено обшук за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого виявлено та вилучено речі та майно, зазначене в клопотанні прокурора.

Також у ході проведення вказаного обшуку серед вилучених речей, які входять до переліку, щоо якого прямо надано дозвіл на відшукання в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку, слідчим вилучено предмети, які мають значення для кримінального провадження. Однак в переліку, щодо якого прямо надано дозвіл на відшукання в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку, не надано дозвіл на їх вилучення, тому наразі грошові кошти у сумі 1 500 000 гривень вважаються тимчасово вилученим майном.

Постановою від 11.02.2023 року старшого слідчого слідчого управління ГУ НП в м. Києві ОСОБА_6 вилучені речі та майно визнано речовим доказом у даному кримінальному провадженні.

Таким чином, в органу досудового розслідування виникла необхідність в накладенні арешту на тимчасово вилучене майно, яке було вилучене в ході обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , яке містить на собі інформацію, що стосується вчиненого злочину з метою досягнення дієвості даного кримінального провадження в частині збереження речових доказів.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що клопотання підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Встановлено, що в провадженні слідчого управління ГУ НП в м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження № 0000357 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 191 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що на території регіонів басейну річки Дніпро у межах Кременчуцького водосховища (Черкаська, Кіровоградська, Полтавська та Дніпропетровська області) діє злочинна група з ознаками організованості, учасники якої, маючи корупційні зв`язки у Державному агентстві меліорації та рибного господарства, у тому числі в Управлінні Державного агентства меліорації та рибного господарства у Черкаській області (Черкаський рибоохоронний патруль) та Управлінні Державного агентства меліорації та рибного господарства у Полтавській області (Полтавський рибоохоронний патруль), займаються незаконним заволодінням водними біоресурсами загальнодержавного значення шляхом промислового добування (вилову) ляща, судака звичайного, сазана (короп), плітка (тараня), плоскирка, синець, понад встановлені квоти затверджені Наказом Міністерства аграрної політики та продовольства України від 28.12.2021 № 474 виділені підконтрольним суб`єктам господарювання, серед яких встановлені ПП «Інститут з питань іхтіології» (), ТОВ «ТД «Полтаварибгосп», ФОП ОСОБА_7 , ФОП ОСОБА_8 та інші, з подальшою їх реалізацією та переробкою без відповідного бухгалтерського обліку, а виручені кошти від такої протиправної діяльності розподіляються між учасниками злочинної групи та «легалізують» шляхом купівлі об`єктів нерухомості, транспортних засобів, земельних ділянок, що реєструються на близьких родичів, та інших дорогоцінних речей, чим завдають істотної шкоди охоронюваним законом інтересам держави в особливо великих розмірах.

Встановлено, що ОСОБА_4 для прикриття даної протиправної діяльності створив наступні суб`єкти господарювання: ТОВ «Рибартіль» (); ТОВ Рибне господарство «Черкаське» (); ТОВ «Фішгруп» (); ТОВ «Пешфуд» (); ТОВ «Рибзавод» (); ПП «Інститут з питань іхтіології» (); ТОВ «Рибтрейд» (), фінансово-господарська діяльність яких фактично здійснюється в офісному приміщені за адресою: м. Черкаси, бул. Шевчека, 299, оф. 23, виробничі потужності розташовані за адресою: Черкаська область, Черкаський р-н, с. Леськи, вул. Рибальська, 63, а також на підприємстві зареєстрований автомобіль: «MERCEDES-BENZ 413CDI», д.н.з. НОМЕР_1 .

Крім того, встановлено, що ОСОБА_4 діє за попередньою змовою з ОСОБА_9 , проживаючим за адресами: АДРЕСА_2 , та АДРЕСА_3 , користується автомобілем «FORD EDGE» д.н.з. НОМЕР_2 , який є заступником директора ПП «Інституту з питань іхтіології» (), директором ТОВ «Рибтрейд» () та службовою особою ряду інших підприємств, які приймають участь в легалізації водних біоресурсів, виловлених понад встановлені квоти.

Ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва від 19.01.2023 року надано дозвіл на проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 .

10.02.2023 року на підставі вказаної ухвали слідчого судді було проведено обшук за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого виявлено та вилучено грошові кошти у сумі 1 500 000 гривень, що вважаються тимчасово вилученим майном.

12.02.2023 року прокурор у кримінальному провадженні - прокурор відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_3 поштою надіслав до Голосіївського районного суду м. Києва клопотання про арешт майна, вилученого 10.02.2023 року під час проведення обшуку приміщення за адресою: АДРЕСА_1 .

Звертаючись з клопотанням про арешт вилученого майна, прокурор зазначив, що метою застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження є збереження речових доказів.

Відповідно до вимог ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Згідно положень ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Крім того, ч. 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна, як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог Кримінального процесуального кодексу України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

На переконання суду в даному випадку прокурор дотримався вказаних вимог закону, а тому клопотання підлягає задоволенню.

Звертаючись з клопотанням про арешт вилученого майна, прокурор зазначив, що метою застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження є збереження речових доказів.

Так відповідно до вимог ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом.

Чинним Кримінальним процесуальним кодексом України передбачено, що арешт майна з метою збереження речових доказів можливий, коли існує сукупність розумних підстав і підозр вважати, що таке майно є доказом злочину.

Вимоги щодо змісту клопотання про арешт майна містяться у ст. 171 КПК України, яка серед іншого зобов`язує учасників кримінального провадження, які звернулися з відповідним клопотанням, не лише зазначити про мету застосування даного заходу забезпечення кримінального провадження, а і вказати на обставини, які дають підстави для застування такого обмежувального заходу та надати докази на підтвердження своїх доводів.

Доводи клопотання та додані до нього матеріали, на думку суду, містять достатньо даних, які вказують на ті обставини, що майно, вилучене 10.02.2023 року під час проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, є об`єктом кримінально протиправних дій чи набуто кримінально протиправним шляхом, а відтак можуть бути використані як доказ у кримінальному провадженні, оскільки відповідають критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

З огляду на наведене, клопотання підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 131, 132, 167, 170 173, 309, 376, 395 КПК України, слідчий суддя, -

у х в а л и в:

Клопотання, внесене прокурором відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000357 від 16.06.2022 року задовольнити.

Накласти арешт на грошові кошти в сумі 1 500 000 гривень (один мільйон п`ятсот тисяч), які належать ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вилучені 10.02.2022 року під час обшуку за адресою: АДРЕСА_1 .

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя