Справа № 712/2549/23
Провадження № 1-кс/712/1282/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 березня 2023 року слідчий суддя Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 підозрюваної ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Черкаси, клопотання слідчого СВ Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_7 , погодженого прокурором Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_3 , подане під час проведення досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000095 про застосування запобіжного заходу у вигляді застави відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Черкаси, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимій , підозрюваній у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.191 КК України, -

В С Т А Н ОВ И В:

До Соснівського районного суду м. Черкаси звернувся слідчий СВ Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_7 з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді застави відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Клопотання обґрунтовується тим, що Слідчим відділом Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000095 від 11.08.2022 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 191 КК України.

За даними матеріалів досудового розслідування, ОСОБА_5 , будучи головним бухгалтером Комунального підприємства теплових мереж Черкаського району, тобто будучи службовою особою, яка наділена організаційно-розпорядчими та адміністративно-господарськими функціями, в період часу з липня 2020 по 26.04.2021 умисно, з корисливих мотивів, перебуваючи на своєму робочому місці за адресою: Черкаська область, м. Черкаси, вул. В`ячеслава Чорновола, 157, більш точного часу досудовим розслідування не встановлено, зловживаючи своїм службовим становищем розтратила чуже майно, а саме кошти Комунального підприємства теплових мереж Черкаського району у великих розмірах за наступних обставин.

Так, відповідно до Наказу № 32-к від 26.11.2014 ОСОБА_5 призначена на посаду бухгалтера 1 категорії. В подальшому, 04.12.2014 Наказом № 51-к ОСОБА_5 переведено на посаду головного бухгалтера Комунального підприємства теплових мереж Черкаського району.

Відповідно до п. 1.1 розділу 1 Статуту Комунального підприємства теплових мереж Черкаського району, затвердженого рішенням Черкаської районної ради від 16.02.2018 № 21-26/VII (далі-Статут), засновником підприємства є Черкаська районна рада (далі-Засновник).

Відповідно до п. 2.1 розділу 2 Статуту, підприємство у своїй діяльності керується Конституцією України, Законами України, актами Президента України та Кабінету Міністрів України, постановами Верховної Ради України, Господарськими та Цивільними кодексами України, рішеннями районної ради, розпорядженнями районної ради, іншими нормативно-правовими актами, а також цим Статутом.

Пунктом 2.2 розділу 2 Статуту визначено, що підприємство є юридичною особою публічного права з моменту державної реєстрації в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, має самостійний баланс, відокремлене майно, розрахунковий та інші реєстраційні рахунки в банківських установах, печатку із своїм найменуванням та ідентифікаційним кодом, штампи, самостійно веде бухгалтерський облік результатів своєї фінансово-господарської діяльності відповідно до чинного законодавства.

Пунктом 2.4 розділу 2 Статуту визначено, що підприємство самостійно від свого імені укладає договори (контракти) з юридичними та фізичними особами на різноманітні форми співпраці у сфері своєї діяльності, набуває майнові та особисті немайнові права, виступає позивачем і відповідачем у судах.

Пунктом 4.6 розділу 4 Статуту визначено, що збитки, завдані підприємству внаслідок порушення його прав громадянами або юридичними особами, відшкодовується в порядку, визначеному чинним законодавством.

Пунктом 4.8 розділу 4 Статуту визначено, що підприємство проводить самостійну господарську діяльність.

Пунктом 4.12 розділу 4 Статуту визначено, що підприємство самостійно розробляє кошторис, штатний розпис, структуру, і подає їх на погодження голові Черкаської районної ради після попереднього розгляду та рекомендацій (висновку) постійної комісії Черкаської районної ради з питань економічного розвитку села, комунальної власності та державної регуляторної політики.

Пунктом 7.7 розділу 7 Статуту визначено, що права та обовязки працівників підприємства регулюються посадовими та робочими інструкціями, правилами внутрішнього трудового розпорядку, цим Статутом, а також чинним законодавством України про працю.

Відповідно до посадової інструкції головного бухгалтера Комунального підприємства теплових мереж Черкаського району, яка затверджена 01.06.2016 директором Комунального підприємства теплових мереж Черкаського району ОСОБА_8 , та з якою 01.06.2016 було ознайомлено ОСОБА_5 (далі Посадова інструкція), головний бухгалтер призначається на посаду і звільняється з посади в установленому чинним трудовим законодавством порядку наказом директора підприємства. Документами, які регламентують діяльність головного бухгалтера є законодавчі і нормативні акти стосовно роботи, що виконується, а також статути підприємства, накази і розпорядження директора підприємства, положення про бухгалтерію, посадова інструкція, інструкція з охорони праці, правила внутрішнього трудового розпорядку.

Отже, ОСОБА_5 , в силу займаної нею посади головного бухгалтера Комунального підприємства теплових мереж Черкаського району, була наділена адміністративно - господарськими та організаційно-розпорядчими функціями, а тому, відповідно до ч. 3 ст.18 КК України, є службовою особою.

Так, ОСОБА_5 , будучи службовою особою, маючи доступ до банківського рахунку Комунального підприємства теплових мереж Черкаського району, оскільки електронний ключ доступу до системи дистанційного керування банківськими рахунками «Приват24» знаходився у неї та у силу своїх повноважень, передбачених посадовою інструкцією головного бухгалтера Комунального підприємства теплових мереж Черкаського району, яка затверджена директором Комунального підприємства теплових мереж Черкаського району ОСОБА_8 та з якою остання була ознайомлена, діючи умисно з корисливих мотивів, за невстановлених слідством обставин, перебуваючи на своєму робочому місці за адресою: АДРЕСА_2 , у період з липня 2020 року по 26.04.2021, розтратила шляхом зловживання своїм службовим становищем бюджетні кошти, шляхом незаконного перерахування в якості заробітної плати грошових коштів з банківського рахунку Комунального підприємства теплових мереж Черкаського району на картковий рахунок № НОМЕР_1 відкритий в АТ КБ «Приватбанк» 29.12.2020 ОСОБА_9 , та на особисті карткові рахунки № НОМЕР_2 відкритий в АТ КБ «Приватбанк» 17.02.2020; № НОМЕР_3 відкритий в АТ КБ «Приватбанк» 26.02.2021 ОСОБА_10 , достовірно знаючи, в силу того, що останні є її батьками, що вони фактично у трудових відносинах з Комунальним підприємством теплових мереж Черкаського району, не перебували та на підприємстві не працювали.

Так, діючи на виконання злочинного умислу, направленого на розтрату шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем бюджетних коштів, виділених для оплати заробітної плати, ОСОБА_5 перебуваючи на своєму робочому місці за адресою: АДРЕСА_2 , у період з липня 2020 року по 26.04.2021 безпідставно нарахувала заробітну платню, без наявності відповідних первинних документів (наказів) у бухгалтерському обліку, за фактично невідпрацьований час двом особам, які не перебували з Комунальним підприємством теплових мереж Черкаського району в трудових відносинах, а саме ОСОБА_9 (який хоч фактично і був прийнятий на посаду до Комунального підприємства теплових мереж Черкаського району, між тим, як встановлено в ході розслідування, трудові відносини з ним мають ознаки фіктивності та останній не виконував жодних робіт) нараховано заробітну платню в грудні 2020 року на суму 42 100 грн та ОСОБА_10 (яка в період часу з 31.03.2015 по 10.01.2022 займала посаду головного бухгалтера КП «Райліс») нараховано заробітну платню з липня по грудень 2020 року на суму 184 300 грн.

В подальшому, продовжуючи свої злочинні дії, направлені на розтрату шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем бюджетних коштів, ОСОБА_5 перебуваючи на своєму робочому місці за адресою: АДРЕСА_2 , у період з 18.01.2021 по 26.04.2021 перераховано кошти з банківського рахунку Комунального підприємства теплових мереж Черкаського району, в якості виплати заробітної плати ОСОБА_9 (який хоч фактично і був прийнятий на посаду до Комунального підприємства теплових мереж Черкаського району, між тим, як встановлено в ході розслідування, трудові відносини з ним мають ознаки фіктивності та останній не виконував жодних робіт) на загальну суму 52 000 грн на картковий рахунок № НОМЕР_1 відкритий останнім в АТ КБ «Приватбанк» 29.12.2020 та ОСОБА_10 (яка в період часу з 31.03.2015 по 10.01.2022 займала посаду головного бухгалтера КП «Райліс») на загальну суму 63 500 грн на карткові рахунки № НОМЕР_2 відкритий останньою в АТ КБ «Приватбанк» 17.02.2020; № НОМЕР_3 відкритий в АТ КБ «Приватбанк» 26.02.2021, які фактично не перебували у трудових відносинах з Комунальним підприємством теплових мереж Черкаського району та на підприємстві не працювали.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 9 Закону України від 16.07.1999 №996-XIV «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» (далі Закон №996) підставою для здійснення бухгалтерського обліку господарських операцій є первинні документи, які фіксують факти здійснення господарських операцій.

Разом з тим, відповідно до висновку судової економічної експертизи № 2127/22/94-103/172-180/23-23 від 08.02.2023 документально підтверджено, висновки, зазначені в акті ревізії № 18-30/2 від 12.07.2022 за період з 01.08.2017 по 31.03.2022 окремих питань фінансово-господарської діяльності Комунального підприємства теплових мереж Черкаського району щодо безпідставного нарахування заробітної плати, без наявності відповідних первинних документів (наказів) у бухгалтерському обліку, за фактично невідпрацьований час двом особам, які не перебували з Комунальним підприємством теплових мереж Черкаського району в трудових відносинах, а саме ОСОБА_9 в грудні 2020 року на суму 42 100 грн та ОСОБА_10 за період з липня по грудень 2020 року на суму 184 300 грн.

Також підтверджено, що протягом періоду з 18.01.2021 по 26.04.2021 списано кошти з банківського рахунку Комунального підприємства теплових мереж Черкаського району на виплату заробітної плати ОСОБА_9 на загальну суму 52 000 грн та ОСОБА_10 на загальну суму 63 500 грн.

Таким чином, ОСОБА_5 , будучи службовою особою та зловживаючи своїм службовим становищем, умисно, з корисливих мотивів у період з липня 2020 по 26.04.2021 розтратила бюджетні кошти Комунального підприємства теплових мереж Черкаського району, на загальну суму 341 900 грн, внаслідок чого КПТМ Черкаського району завдано збитків на вказану суму, що у 301 разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян, та є великими розмірами.

У зв`язку з викладеним, встановлена достатність доказів для повідомлення ОСОБА_5 про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України, розтрата чужого майна шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, у великих розмірах.

Вона ж, будучи головним бухгалтером Комунального підприємства теплових мереж Черкаського району, тобто будучи службовою особою, яка наділена організаційно-розпорядчими та адміністративно - господарськими функціями, в період часу з січня 2021 по липень 2022 року повторно, в умовах воєнного стану, умисно, з корисливих мотивів, перебуваючи на своєму робочому місці за адресою: Черкаська область, м. Черкаси, вул. В`ячеслава Чорновола, 157, більш точного часу досудовим розслідуванням не встановлено, привласнила чуже майно, а саме бюджетні кошти Комунального підприємства теплових мереж Черкаського району за наступних обставин.

Так, встановлено, що згідно статті 21 Кодексу законів про працю України від 10.12.1971 (далі КЗпП) та статті 15 Закону України «Про оплату праці» від 24.03.1995 (далі Закон № 108) форми і системи оплати праці, розцінки, тарифні ставки, схеми посадових окладів, умови запровадження та розміри надбавок, доплат, премій, винагород та інших заохочувальних, компенсаційних і гарантійних виплат встановлюються підприємствами, установами, організаціями самостійно у колективному договорі з дотриманням норм і гарантій, передбачених законодавством, генеральною та галузевими (регіональними) угодами.

Нормами ст.ст. 21, 22 Закону № 108 передбачено, що працівник має право на оплату своєї праці відповідно до актів законодавства і колективного договору.

Відповідно до розділу 1 колективного договору між адміністрацією та профспілковим комітетом Комунального підприємства теплових мереж Черкаського району на 2017-2018 роки, який схвалено конференцією трудового колективу 01.05.2017 та який зареєстрований виконавчим комітетом Червонослобідської сільської ради за № 100 від 21.09.2017, дію якого було продовжено до 2024 року 15.06.2021 - визначено, що цей колективний договір є локальним правовим актом, який регулює виробничі, трудові і соціально-економічні відносини між Адміністрацією та Представницьким органом на основі взаємного узгодження інтересів сторін.

Предметом цього договору є норми та положення оплати і умов праці, соціальне обслуговування працівників підприємства, гарантії і пільги, які надає Адміністрація з дотриманням умов, що не погіршує становища працівників у порівнянні з чинним законодавством.

Згідно п. 5.1.2 розділу 5 передбачено, що виплачувати винагороду за виконану роботу працівникам підприємства необхідно за такими формами і системами оплати праці:для робітників за погодинною тарифною ставкою;для керівників, професіоналів, фахівців, службовців та окремих висококваліфікованих працівників за місячними посадовими окладами.

Також, колективним договором визначено встановлення доплат: за суміщення професій (посад); за розширення зони обслуговування або збільшення обсягу робіт; за виконання обов`язків тимчасово відсутнього працівника та інше. Конкретні розміри доплат затверджуються наказом по підприємству (п. 5.1.8 Колективного договору).

Сторона власника зобов?язується здійснювати матеріальне заохочення (преміювання) працівників за результатами праці відповідно до затверджених положень: «Положення про преміювання за поточні результати господарської діяльності керівних працівників, спеціалістів та службовців КПТМ Черкаського району», «Положення про преміювання робітників за поточні результати господарської діяльності КПТМ Черкаського району», «Положення про преміювання за виконання особливо важливих робіт», «Положення про виплату працівникам КПТМ Черкаського району винагороди за підсумками роботи за рік» (додатки №№ 11, 12, 13, 14 до Колективного договору).

Так, згідно з даними розрахункових відомостей та картки рахунку 661 за період січня 2021 серпня 2022 оплата праці ОСОБА_5 проводилась за тарифною ставкою виходячи із посадового окладу затвердженого директором Комунального підприємства теплових мереж Черкаського району в штатному розкладі пропорційно відпрацьованому часу та загальна виплата склала 255 597, 45 грн.

Разом тим, протягом січня 2021 року липня 2022 року ОСОБА_5 , згідно відомостей розподілу витрат по випискам АТ КБ «Приватбанк», будучи службовою особою, маючи доступ до банківського рахунку Комунального підприємства теплових мереж Черкаського району, оскільки електронний ключ доступу до системи дистанційного керування банківськими рахунками «Приват24» знаходився у неї та у силу своїх повноважень, передбачених посадовою інструкцією головного бухгалтера Комунального підприємства теплових мереж Черкаського району, яка затверджена директором Комунального підприємства теплових мереж Черкаського району ОСОБА_8 та з якою остання була ознайомлена, діючи умисно з корисливих мотивів, повторно, в умовах воєнного стану, за невстановлених слідством обставин, перебуваючи на своєму робочому місці за адресою: АДРЕСА_2 , достовірно знаючи, що оплата праці їй ОСОБА_5 проводилась за тарифною ставкою виходячи із посадового окладу затвердженого директором Комунального підприємства теплових мереж Черкаського району в штатному розкладі пропорційно відпрацьованому часу, не маючи будь-якого документального підтвердження щодо нарахування премій, доплат тощо, зловживаючи своїм службовим становищем привласнила бюджетні кошти Комунального підприємства теплових мереж Черкаського району, виділені на оплату праці, шляхом безпідставного незаконного їх перерахування з рахунків Комунального підприємства теплових мереж Черкаського району на особистий картковий рахунок № НОМЕР_4 , відкритий в АТ КБ «Приватбанк» 23.12.2020, та на картковий рахунок № НОМЕР_5 , відкритий в АТ КБ «Приватбанк» 28.01.2021, у завищених розмірах, а всього у сумі 722 291, 69 грн, внаслідок чого привласнила грошових коштів на суму 466 694, 24 грн (722 291, 69 грн 255 597, 45 грн).

Відповідно до висновку судової економічної експертизи № 2127/22/94-103/172-180/23-23 від 08.02.2023 протягом січня 2021 року липня 2022 року сума виплачених коштів ОСОБА_5 , значно перевищила фактично нараховану заробітну плату та підтверджується документально в сумі 466 694, 24 грн, чим нанесено збитки Комунальному підприємству теплових мереж Черкаського району.

Таким чином, ОСОБА_5 , будучи службовою особою та зловживаючи своїм службовим становищем, умисно з корисливих мотивів, діючи повторно, в умовах воєнного стану, у період з січня 2021 по липень 2022 року привласнила бюджетні кошти Комунального підприємства теплових мереж Черкаського району, на загальну суму 466 694, 24 грн, внаслідок чого КПТМ Черкаського району завдано збитків на вказану суму, що у 376 разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян, та є великими розмірами.

У зв`язку з викладеним, встановлена достатність доказів для повідомлення ОСОБА_5 про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України, привласнення чужого майна шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчинене повторно, у великих розмірах, в умовах воєнного стану.

13.03.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 191 КК України.

Причетність ОСОБА_5 до вчинення інкримінованого їй кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними у ході досудового розслідування доказами у їх сукупності, а саме: показаннями свідків ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , протоколами тимчасового доступу до речей і документів, актом ревізії, висновком судово економічної експертизи № 2127/22/94-103/172-180/23-23 від 08.02.2023, а також іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності.

Сторона обвинувачення на підставі оцінки сукупності отриманих доказів стверджує, що причетність ОСОБА_5 до вчинення нею злочину є достатньою для застосування щодо неї запобіжного заходу у вигляді застави.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрювана може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема, слідчий указує на те, що підозрювана можепереховуватися від органів досудового розслідування та суду: У зв`язку з тим, що санкцією ч. 4 ст. 191 КК України, за якою підозрюється ОСОБА_5 , передбачено покарання у вигляді позбавленням волі на строк від пяти до восьми років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, підозрювана може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду для уникнення кримінальної відповідальності за тяжке кримінальне правопорушення та відбування покарання.

Ризик можливого незаконного впливу на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, обґрунтовується тим, що ОСОБА_5 проживає в одному населеному пункті (районі) з свідками, раніше працювала з ними на одному підприємстві, у зв`язку з чим вона має реальну можливість вчиняти тиск чи іншим чином впливати на них для уникнення кримінальної відповідальності;

Також слідчий просить врахувати, що під час повідомлення про підозру ОСОБА_5 не надала жодних пояснень та показань з приводу кримінального провадження та повідомленої їй підозри, що може також свідчити і про можливі її наміри ввести слідство в оману для ухилення від відповідальності.

За таких обставин, виключно запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 808 594,24 грн., який є співрозмірним спричинених збитків, та суми, яку остання розтратила та привласнила на власну користь, на думку органу досудового розслідування, зможе забезпечити належу процесуальну поведінку підозрюваної ОСОБА_5 та унеможливить спроби останньої ухилитись від виконання вимог та рішень сторони обвинувачення.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 клопотання підтримав та просив застосувати відносно ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді застави 302 розмірів прожиткового мінімуму для працезданих осіб.

Захисник ОСОБА_6 в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, посилаючись на необґрунтованість підозри та відсутність ризиків, на які посилаються слідчий та прокурор, як підставу для обрання міри запобіжного заходу.

Підозрювана ОСОБА_5 в судовому засіданні підтримала думку свого захисника.

Дослідивши матеріали кримінального провадження, заслухавши думку учасників процесу, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає до часткового задоволення з наступних підстав.

Статтею 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до частини 2 статті 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Згідно з практикою ЄСПЛ, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення. Відповідно до практики ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21 квітня 2011 року термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (також рішення від 30 серпня 1990 року у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства», п.32, Series A, № 182).

Слідчим суддею встановлено, що Слідчим відділом Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000095 від 11.08.2022 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 191 КК України.

Згідно витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, відомості про вчинення кримінального правопорушення у кримінальному провадженні № 0000095 внесені до вказаного реєстру:

11 серпня 2022 року за фабулою: «службовими особами Комунального підприємства теплових мереж Черкаського району під час здійснення фінансово-господарської діяльності допущено привласнення та розтрату коштів комунального підприємства , під час нарахування та виплати надбавки за інтенсивність праці та особливий характер роботи у розмірі 50 % до посадового окладу; безпідставного нарахування заробітної плати за фактично відпрацьований час; зайвого нарахування та виплати посадових окладів колишньому директору, головному бухгалтеру та головному інженеру підприємства, чим спричинено збитки на загальну суму 838 210 грн.» - правова кваліфікація ч.4 ст. 191 КК України.

12 серпня 2022 року за фабулою: «головний бухгалтер комунального підприємства теплових мереж Черкаського району ОСОБА_5 протягом січня 2021-липня 2022, зловживаючи службовим становищем, здійснила незаконну виплату собі коштів, що значно перевищило фактично нараховану заробітну платню, чим привласнила кошти в розмірі 483 242 грн.» - ч.4 ст. 191 КК України.

За версією досудового розслідування, ОСОБА_5 , будучи головним бухгалтером Комунального підприємства теплових мереж Черкаського району, тобто будучи службовою особою, яка наділена організаційно-розпорядчими та адміністративно-господарськими функціями, в період часу з липня 2020 по 26.04.2021 умисно, з корисливих мотивів, перебуваючи на своєму робочому місці за адресою: Черкаська область, м. Черкаси, вул. В`ячеслава Чорновола, 157, більш точного часу досудовим розслідування не встановлено, зловживаючи своїм службовим становищем розтратила чуже майно, а саме кошти Комунального підприємства теплових мереж Черкаського району у великих розмірах за наступних обставин.

13 березня 2023 року слідчим СВ Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_7 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.4 ст. 191 КК України, тобто у привласненні, розтраті чужого майна шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчинене повторно у великих розмірах, в умовах воєнного стану.

Статтею 178 КПК України визначено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених устатті 177 цього кодексу, слідчий суддя, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосування запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчинення іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Відповідно до статті 182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві України, тому, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України та позиції Європейського суду з прав людини, відображеної у п. 175 рішення від 21.04.2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990 року), також вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990 року).

Заслухавши доводи сторони захисту стосовно необґрунтованості підозри ОСОБА_5 слід зауважити, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення злочину вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

Щодо ризиків кримінального провадження, то прокурор зазначає, що ОСОБА_5 може здійснити спроби: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків, інших підозрюваних, експертів у цьому ж кримінальному провадженні.

Слідчий суддя зазначає, що ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж можуть створити загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваної, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності настання таких ризиків. У цьому кримінальному провадженні із заявлених прокурором ризиків на увагу заслуговують: ризик переховування, ризик знищення, приховування або спотворення речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин правопорушення та ризик незаконного впливу на свідків.

Ризик переховування від правосуддя слідчий суддя оцінює в світлі обставин цього кримінального провадження та особистої ситуації (обставин) підозрюваної (фактичних даних, які можуть свідчити про особливості характеру та моральні принципи, сімейний стан, освіту, роботу, місце проживання, засоби до існування). Так, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 191 КК України. Санкція відповідної частини статті відносить інкримінований злочин до тяжкого і передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від пяти до восьми років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років. Отже, гіпотетична імовірність постановлення суворого вироку може мати значення. При чому ризик втечі повинен оцінюватися у світлі таких факторів, як характер людини, її моральні принципи, місце проживання, робота, засоби до існування, сімейні зв`язки, а також будь-які інші зв`язки з країною, в якій особу притягнуто до кримінальної відповідальності (рішення ЄСПЛ у справі Becciev v. Moldova, § 58). Тому слідчий суддя, вирішуючи питання щодо застосування запобіжного заходу та покладених обов`язків, враховує тяжкість злочину, в якому підозрюється ОСОБА_5 , у сукупності з іншими обставинами, якими в цьому випадку є законодавчі приписи щодо неможливості застосування «пільгових» інститутів кримінального права у відповідній категорії справ. Щодо особистих обставин, то слідчий суддя бере до уваги те, що підозрюваний має достатні майнові ресурси для того, щоб організувати переховування від органів досудового розслідування та суду, а також можливість підозрюваної залишити територію України з метою ухилення від кримінальної відповідальності. Отже, надаючи оцінку можливості підозрюваної переховуватися від органу досудового розслідування, слідчий суддя вважає такі дії цілком вірогідними. Тому з метою нівелювання такого ризику переховування, подальше застосування до підозрюваної запобіжного заходу вбачається обґрунтованим.

Слідчий суддя вважає переконливими доводи прокурора про високий ступінь ризику знищення, приховування або спотворення речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин правопорушення. Так, орган досудового розслідування вказує на необхідність вчинення окремих процесуальних дій, спрямованих на отримання відомостей, з яких будуть встановлені обставини, що підлягають доказуванню в силу положень ст. 91 КПК України. Крім цього, слідчий суддя враховує, що досудове розслідування у справі ще триває, що свідчить про те, що орган досудового розслідування не з`ясував усіх обставин, які підлягають доказуванню, як і не з`ясував можливості (або неможливості) здобуття певних доказів (або ж причини неможливості їх здобуття, у випадку наявності таких).

При встановленні наявності ризику впливу на свідків, слід враховувати встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК). За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом. Оскільки підозрювана проживає зі свідками в одному населеному пункті та працювала з останніми на одному підприємстві, то ОСОБА_5 має достатні підстави для організації заходів з незаконного впливу на свідків.

Доводи сторони захисту про абстрактний характер ризиків та їх непідтвердження доказами слідчий суддя вважає непереконливими, оскільки ризики вчинення певних дій підозрюваним у кримінальному провадженні за своєю суттю носять імовірнний характер. Сторона обвинувачення не зобов`язана доводити, що певні дії, спрямовані на перешкоджання досудовому розслідуванню, вже були вчинені підозрюваними, а повинна навести обґрунтування та підтвердження того, що імовірність їх настання є достатньо високою для того, щоб застосувати певний запобіжний захід.

Оцінюючи розмір застави, який пропонує застосувати сторона обвинувачення до підозрюваної ОСОБА_5 слідчий суддя враховує особу підозрюваної, її майновий стан. Визначаючи розмір застави ОСОБА_23 слідчий суддя вважає, що достатньою буде сума в розмірі 100 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 268 400 грн., оскільки перспектива її втрати у випадку порушення її процесуальних обов`язків буде достатньою для того, щоб стримати підозрювау від втечі (враховується позиція ЄСПЛ, що викладена у справі Gafa v. Malta, § 70).

Приймаючи до уваги визначені ст.178 КПК України та досліджені в судовому засіданні обставини, слідчий суддя доходить висновку, що застава є достатнім та необхідним заходом забезпечення кримінального провадження, однак у меншому розмірі, ніж зазначає сторона обвинувачення. Тому клопотання в цій частині слід задовольнити частково.

У зв`язку із обранням підозрюваній запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою та встановлення ризиків кримінального провадження, слідчий суддя вважає за необхідне визначити обов`язки, про які зазначає слідчий у клопотанні, строком на два місяці.

Окремо слід зауважити, що на підставі ст. 198 КПК України висловлені в ухвалі слідчого судді за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень.

Керуючись вимогами ст. ст. 40,131,132, 177, 178, 194, 309, 372 КПК України,

У Х В А Л И В:

Клопотання задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 100 (сто) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 268 400 грн. (двісті шістдесят вісім тисяч чотириста гривень 00 коп.)

Сума застави у національній грошовій одиниці може бути внесена протягом 5 днів з дня винесення ухвали як самою підозрюваною так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Черкаській області.

Отримувач: ТУ ДСА України у Черкаській області

МФО: 820172

Банк отримувача ДКС України м. Київ

р/р UA0003652

Призначення платежу: Застава за (П.І.П., дата народження особи за яку вноситься застава), згідно ухвали (назва суду), від …(дата ухвали), по справі № …, внесені …(П.І.П. особи, що вносить заставу).

Заставодавцем не може бути юридична особа державної або комунальної власності або така, що фінансується з місцевого, державного бюджету, бюджету Автономної Республіки Крим, або у статутному капіталі якої є частка державної, комунальної власності, або яка належить суб`єкту господарювання, що є у державній або комунальній власності.

Покласти на підозрювану ОСОБА_5 у разі внесення застави наступні обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:

- прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою;

- не відлучатися за межі Черкаської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора про зміну свого місця проживання та роботи;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- утримуватися від спілкування зі свідками у кримінальному провадженні № 0000095.

Установити строк дії обов`язків, покладених на підозрювану відповідно до ч. 6 ст. 194 КПК України два місяці, тобто до 17 травня 2023 року.

Копію цієї ухвали негайно вручити підозрюваній після її проголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали слідчого судді виготовлено 21 березня 2023 року.

Слідчий суддя: ОСОБА_1