Справа № 761/1049/23
Провадження № 1-кс/761/1148/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 січня 2023 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , вивчивши клопотання директора ТОВ «Смерековий Гай» ОСОБА_2 , про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва від 15.11.2022 року, у кримінальному провадженні №0000793 від 14.10.2022 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України,

В С Т А Н О В И Л А:

До Шевченківського районного суду м. Києва 12 січня 2023 року надійшло клопотання директора ТОВ «Смерековий Гай» ОСОБА_2 , про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва від 15.11.2022 року, у кримінальному провадженні №0000793 від 14.10.2022 за ч. 2 ст. 364 КК України, на земельну ділянку за кадастровим номером - :63:502:0001, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , із забороною відчуження та розпорядження.

Клопотання було передано на розгляд слідчому судді Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 13 січня 2023 року.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання про скасування арешту майна та долучені до клопотання матеріали, вважає,що його слід повернути ОСОБА_2 виходячи з наступного.

Згідно п.18 ст.3 КПК України слідчий суддя-суддя першої інстанції до повноважень якого належить здійснення в порядку передбаченому цим Кодексом судового контролю за додержанням прав та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Відповідно до ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання сторонами їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених КПК України.

Положеннями ч. 3 ст. 26 КПК України визначено, що слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявляти клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Як убачається з матеріалів клопотання про скасування арешту майна, воно подано директором ТОВ «Смерековий Гай» ОСОБА_2 .

Разом з тим, своє клопотання заявниця мотивує зокрема і тим, що земельна ділянка належить територіальній громаді міста Києва, при цьому таке твердження неодноразово зазначається заявницею у тексті клопотання.

В той же час, зі змісту ухвали про накладення арешту на майно вбачається, що у серпні 2022 року службові особи Департаменту земельних ресурсів КМДА, зловживаючи службовим становищем, з метою отримання у користування ТОВ «Смерековий Гай» земельної ділянки, розташованої за адресою: м. Київ, вул. Бориспільська, 67, яка перебуває у власності Київської міської ради, передана в оренду ТОВ «Навара-К» та на якій здійснюється будівництво ЖК «Art Парк», за попередньою змовою із службовими особами зазначеного суб`єкта господарювання, всупереч даним щодо терміну дії договору оренди земельної ділянки та з використанням завідомо підроблених документів щодо права власності на об`єкти нерухомого майна, ухвалили проект рішення Київської міської ради про передачу зазначеної земельної ділянки в оренду ТОВ «Смерековий Гай» для будівництва, експлуатації та обслуговування житлово-офісного комплексу з об`єктами соціального призначення.

Тобто, зі змісту ухвали про арешт вбачається, що вказані особи ухвалили лише проект відповідного рішення, в той час як, і про це слушно зазначає заявниця, розроблений проект рішення Київської міської ради сам по собі не має юридичної сили, допоки він не буде розглянутий на пленарному засіданні Київської міської ради, та за нього не проголосує необхідна кількість депутатів, тобто, ні зі змісту ухвали слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва від 15.11.2022 року, у кримінальному провадженні №0000793 від 14.10.2022, ні зі змісту клопотання директора ТОВ «Смерековий Гай» ОСОБА_2 , про скасування арешту майна, з долученими до нього додатками, не вбачається, що у ТОВ «Смерековий Гай» існує право володіння або право користування земельною ділянкою за кадастровим номером - :63:502:0001, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , на підставі відповідного рішення Київської міської ради або з інших підстав.

Більш того, зі змісту клопотання вбачається, що про існування таких прав не заявляє і сама заявниця, яка, натомість, вказує на приналежність вказаної ділянки територіальній громаді міста Києва.

Таким чином, матеріалами клопотання не підтверджено право директора ТОВ «Смерековий Гай» ОСОБА_2 , як власника або володільця майна, звертатися в порядку ст. 174 КПК України з клопотанням про скасування арешту майна.

Отже, в даному випадку не доведено, що клопотання подано особою, яка має право подавати таке клопотання.

Так, відповідно до п.6 ст.9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Як зазначено у пункті 1 частини 1 статті 7 КПК України, зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відноситься верховенство права.

При цьому Верховний Суд у своїй постанові №686/23167/19 від 10 червня 2020 року забезпечення єдності практики є реалізацією принципу правової визначеності, яка втілюється з додержанням загальних засад кримінального провадження, встановлених у ст. 7 КПК, шляхом однакового застосування тієї самої норми закону в подібних правовідносинах.

Оскільки питання щодо можливості повернення клопотання про скасування арешту майна, яке подане особою, яка не має права подавати таке клопотання, не врегульовано положеннями КПК України, слідчий суддя вважає можливим застосувати схожі за своєю суттю положення ч.2 ст.304 КПК України.

Так, відповідно до п.1 ч.2 ст. 304 КПК України, скарга повертається, якщо вона подана особою, яка не має права подавати скаргу.

З огляду на наведене, клопотання слід повернути особі, що його подала.

Керуючись ст.ст. 3, 7, 9, 22, 26, 174, 309 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИЛА:

Клопотання директора ТОВ «Смерековий Гай» ОСОБА_2 , про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва від 15.11.2022 року, у кримінальному провадженні №0000793 від 14.10.2022 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України - повернути ОСОБА_2 .

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчисляється з дня отримання нею копії судового рішення.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги на судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1