печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 квітня 2023 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання старшого слідчого слідчого відділу Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_5 про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

установив:

04.04.2023 р. старший слідчий слідчого відділу Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_5 за погодженням із прокурором Печерської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 звернувся до суду із клопотанням про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , посилаючись на те, що у провадженні слідчого відділу Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві знаходиться кримінальне провадження № 0000146 від 20.09.2022 р. за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 361, ч. 2 ст. 307КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що у ОСОБА_6 у невстановлений досудовим розслідуванням час та місці виник злочинний умисел, направлений на незаконне придбання та зберігання наркотичного засобу та особливо небезпечної психотропної речовини у великих розмірах з метою подальшого збуту. Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на незаконне придбання та зберігання наркотичного засобу та особливо небезпечної психотропної речовини у великих розмірах, ОСОБА_6 у невстановлений досудовим розслідуванням спосіб придбав наркотичний засіб, обіг якого обмежено, - кокаїн, загальною масою у речовині 0,412 г., який знаходився у двох безбарвних прозорих пакетах з полімерного матеріалу з пазовими застібками, особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено, - МДМА (3,4-метилендіоксиметамфетамін), загальною масою у речовині 4,872 г., яка знаходилась в чотирьох безбарвних прозорих пакетах з полімерного матеріалу з пазовими застібками, та особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено, - 4-ММС (4-метилметкатинону), масою у речовині 1,825 г., яка знаходилась у трьох безбарвних прозорих пакетах з полімерного матеріалу з пазовими застібками, які ОСОБА_6 приніс до себе додому за місцем проживання за адресою: АДРЕСА_1 , чим став незаконно зберігати наркотичний засіб та особливо небезпечну психотропну речовину у великих розмірах з метою збуту. 18.10.2022 р. в період часу з 08:01 год. до 11:43 год. відповідно до ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва за участю ОСОБА_6 проведено обшук у приміщенні квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 . У ході обшуку в кімнаті у коробці білого кольору з-під мобільного телефону виявлено та вилучено кристалічну речовину світло-коричневого, яка знаходилась у трьох безбарвних прозорих пакетах з полімерного матеріалу з пазовими застібками, речовину рослинного походження зелено-коричневого кольору, яка знаходилась у трьох безбарвних прозорих пакетах з полімерного матеріалу з пазовими застібками, кристалоподібну речовину бежевого кольору, яка знаходилась у трьох безбарвних прозорих пакетах з полімерного матеріалу з пазовими застібками, порошкоподібні речовини білого кольору, які знаходились у двох безбарвних прозорих пакетах з полімерного матеріалу з пазовими застібками, порошкоподібну речовину білого кольору, яка знаходилась у безбарвному прозорому пакеті з полімерного матеріалу з пазовою застібкою, які ОСОБА_6 незаконного зберігав з метою збуту.

Згідно висновку експерта надана на дослідження кристалічна речовина світло-коричневого кольору, яка знаходилась у трьох безбарвних прозорих пакетах з полімерного матеріалу з пазовими застібками, містить особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено, - МДМА (3,4-метилендіоксиметамфетамін); маса МДМА (3,4-метилендіоксиметамфетаміну) у речовині становить 1,795 г. Надана на дослідження кристалоподібна речовина бежевого кольору, яка знаходилась у трьох безбарвних прозорих пакетах з полімерного матеріалу з пазовими застібками, містить у своєму складі особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено, - 4-ММС (4-метилметкатинону); маса 4-ММС (4-метилметкатинону) у речовині становить 1,825 г. Надані на дослідження порошкоподібні речовини білого кольору, які знаходились у двох безбарвних прозорих пакетах з полімерного матеріалу з пазовими застібками, містять у своєму складі наркотичний засіб, обіг якого обмежено, - кокаїн; загальна маса кокаїну у речовинах складає 0,412 г. Надана на дослідження порошкоподібна речовина білого кольору, яка знаходилась у безбарвному прозорому пакеті з полімерного матеріалу з пазовою застібкою, містить особливо небезпечну психотропну речовину, обіг якої заборонено, - МДМА (3,4-метилендіоксиметамфетамін); маса МДМА (3,4-метилендіоксиметамфетаміну) у речовині становить 3,077 г. Кокаїн згідно Списку № 1 «Наркотичні засоби, обіг яких обмежено» Таблиці ІІ «Переліку наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06.05.2000 р. № 770 «Про затвердження переліку наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів», є наркотичним засобом, обіг якого обмежено. Відповідно до Таблиці 1 «Невеликі, великі та особливо великі розміри наркотичних засобів, що знаходяться у незаконному обігу», затвердженої наказом Міністерства охорони здоров`я України № 188 від 01.08.2000 р. «Про затвердження таблиць невеликих, великих та особливо великих розмірів наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів, які знаходяться у незаконному обігу», до 0,02 г кокаїну вважається невеликім розміром, від 1,0 г до 15,0 г - великим розміром, а від 15,0 г і більше - особливо великим розміром. Таким чином маса наркотичного засобу, обіг якого обмежено, - кокаїну згідно висновку експерта становить 0,412 г. є достатньою для притягнення особи до кримінальної відповідальності. МДМА (3,4-метилендіоксиметамфетамін) згідно Списку № 2 «Особливо небезпечні психотропні речовини, обіг яких заборонено» Таблиці І «Переліку наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 06.05.2000 р. № 770 «Про затвердження переліку наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів», є особливо небезпечною психотропною речовиною, обіг якої заборонено. Відповідно до Таблиці 2 «Невеликі, великі та особливо великі розміри психотропних речовин, що знаходяться у незаконному обігу», затвердженої наказом Міністерства охорони здоров`я України № 188 від 01.08.2000 р. «Про затвердження таблиць невеликих, великих та особливо великих розмірів наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів, які знаходяться у незаконному обігу», до 0,15 г МДМА вважається невеликим розміром, від 1,5 г до 15,0 г - великим розміром, в від 15,0 г і більше - особливо великим розміром. Таким чином маса особливо небезпечної психотропної речовини, обіг якої заборонено, - МДМА (3,4-метилендіоксиметамфетаміну) згідно висновку експерта становить 4,872 г. є достатньою для притягнення особи до кримінальної відповідальності та рахується великим розміром. 4-ММС (4-метилметкатинону) згідно Списку № 2 «Особливо небезпечні психотропні речовини, обіг яких заборонено» Таблиці І «Переліку наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 6 травня 2000 року №770 «Про затвердження переліку наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів», є особливо небезпечною психотропною речовиною, обіг якої заборонено. Відповідно до Таблиці 2 «Невеликі, великі та особливо великі розміри психотропних речовин, що знаходяться у незаконному обігу», затвердженої наказом Міністерства охорони здоров`я України № 188 від 01.08.2000 р. «Про затвердження таблиць невеликих, великих та особливо великих розмірів наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів, які знаходяться у незаконному обігу», до 0,15 г МДМА вважається невеликим розміром, від 1,5 г до 15,0 г - великим розміром, в від 15,0 г і більше - особливо великим розміром. Таким чином маса особливо небезпечної психотропної речовини, обіг якої заборонено, - МДМА (3,4-метилендіоксиметамфетаміну) згідно висновку експерта становить 1,825 г. є достатньою для притягнення особи до кримінальної відповідальності та рахується великим розміром.

Враховуючи постанову Пленуму Верховного суду України № 4 від 26.04.2002 р. «Про судову практику в справах про злочини у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів» про умисел на збут наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів може свідчити як відповідна домовленість з особою, яка придбала ці засоби чи речовини, так й інші обставини, зокрема: великий або особливо великий їх розмір; спосіб упакування та розфасування; поведінка суб`єкта злочину; те, що особа сама наркотичні засоби або психотропні речовини не вживає, але виготовляє та зберігає їх; тощо. При цьому слід мати на увазі, що відповідальність за збут таких засобів і речовин настає незалежно від їх розміру.

23.11.2022 р. складено повідомлення ОСОБА_6 про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, а саме: незаконне придбання та зберігання з метою збуту наркотичного засобу та особливо небезпечної психотропної речовини у великих розмірах.

03.04.2023 р. ОСОБА_6 оголошено в розшук.

У судовому засіданні прокурор внесене клопотання підтримав з викладених у ньому підстав, просив обрати відносно підозрюваного запобіжний захід у виді тримання під вартою, оскільки зібрані на даному етапі досудового розслідування докази свідчать про обґрунтованість підозри у скоєнні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, та наявні ризики, передбачені ст. 177 КПК України, зазначені у клопотанні.

Захисник заперечив проти задоволення клопотання.

Заслухавши обґрунтування клопотання сторони обвинувачення, дослідивши клопотання, копії матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовують доводи клопотання, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Судовим розглядом встановлено, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Частиною 2 ст. 29 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та порядку, встановлених законом.

Згідно ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно ч. 5 ст. 9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, а відтак слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справі «Ferrari Bravo проти Італії» не можна ставити питання про те, що арешт є виправданим тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, оскільки останнє є завданням попереднього розслідування. Європейський Суд з прав людини у рішенні у справі «Fox, Campbell and Harley проти Сполученого Королівства» зазначив, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя погоджується з доводами сторони обвинувачення та вважає, що дані, які вказують на обґрунтовану підозру, які навіть в сторонньої людини не можуть викликати розумних сумнівів, містяться у долучених до матеріалів клопотання даних: протоколі обшуку від 18.10.2022 р., протоколі допиту свідка ОСОБА_7 , протокол допиту свідка ОСОБА_8 , висновку експерта від 31.10.2022 р. № СЕ-19/111-22/45543-НЗПРАП, протоколі огляду від 17.11.2022 р., протоколі огляду від 18.11.2022 р., протоколі огляду від 22.11.2022 р., висновку експерта від 31.10.2022 р. № СЕ-19/111-22/45543-НЗПРАП, речових доказах та інших матеріалах кримінального провадження в їх сукупності.

Метою застосування запобіжного заходу до підозрюваного ОСОБА_6 згідно ст. 177 КПК України є забезпечення виконання покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; впливати на свідків; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Приймаючи рішення, слідчий суддя виходить з того, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце і підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, які приведені у клопотанні слідчого та доданих матеріалах, та з того, що слідчий суддя на даному етапі провадженні не вправі вирішувати питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих даних визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього обмежувального заходу, то з огляду на наведені у клопотанні слідчого дані у слідчого судді є всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 кримінального правопорушення, інкримінованого йому стороною обвинувачення.

Прокурором в судовому засіданні доведено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Водночас, відповідно до практики Європейського Суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання у сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.

У статті 5 рекомендацій Комітету Міністрів Ради Європи R(80) 11 від 27.06.1980 р. «Про взяття під варту до суду» зауважено, що при розгляді питання про необхідність тримання під вартою судовий орган повинен брати до уваги обставини конкретної справи, у тому числі, характер і тяжкість інкримінованого злочину.

Вирішуючи клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, слідчий суддя також враховує тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_6 , те, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, і приходить до висновку, що докази та обставини, на які посилається слідчий у клопотанні, прокурор у судовому засіданні, дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний буде продовжувати переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, може впливати на свідків, може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, може вчинити інше кримінальне правопорушення, а для запобігання ризикам, які зазначені у клопотанні та наведено у судовому засіданні, вважає недостатньою застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Кримінальний процесуальний кодекс України жодним чином не обумовлює ухвалення судового рішення про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою за відсутності підозрюваного за доведеністю факту перебування такої особи у міжнародному розшуку, а лише визначає необхідність оголошення такого розшуку (ч. 6 ст. 193, ч. 2 ст. 281 КПК України).

Відповідно до вимог Інструкції про порядок використання правоохоронними органами України інформаційної системи Міжнародної організації кримінальної поліції - Інтерпол, затвердженої спільним наказом Міністерства внутрішніх справ України, Офісу Генерального прокурора, Національного антикорупційного бюро України, Служби безпеки України, Державного бюро розслідувань, Міністерства фінансів України, Міністерства юстиції України від 17.08.2020 р. № 613/380/93/228/414/510/2801/5, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 17.08.2020 р. за № 849/35132 (далі - Інструкція), цілями міжнародного співробітництва з використанням інформаційної системи Інтерполу є: установлення місцезнаходження осіб, які розшукуються, з метою їх затримання, арешту, обмеження свободи пересування та подальшої видачі (екстрадиції) (абзац 1 пункту 2 розділу ІІ Інструкції).

Згідно пункту 1 розділу 4 Інструкції уповноважений орган запитує публікацію Генеральним секретаріатом Інтерполу Червоного оповіщення щодо осіб, які розшукуються з метою їх затримання, арешту, обмеження свободи пересування та подальшої видачі (екстрадиції) в Україну. Публікація Червоного оповіщення запитується за таких умов: вчинене особою діяння кваліфіковано як злочин відповідно до КК України; особу в установленому законодавством порядку оголошено в розшук правоохоронними органами України; для притягнення до кримінальної відповідальності за злочин, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на максимальний строк не менше двох років; для виконання вироку, яким особу засуджено до позбавлення волі на термін щонайменше шість місяців, або якщо невідбута особою частина покарання становить не менше шести місяців.

Пунктом 1 ч. 2 ст. 575 КПК України визначено, що видача особи в Україну може бути запитана лише на підставі ухвали суду про тримання особи під вартою.

З огляду на викладене слідчий суддя вбачає наявність достатніх підстав для задоволення клопотання слідчого, оскільки матеріали клопотання обґрунтовано та прокурором в судовому засіданні доведено обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, та наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, і те, що підозрюваний оголошений в розшук.

Питання доведеності вини ОСОБА_6 у вчиненні інкримінованого злочину та правильності кваліфікації його дії слідчим суддею при розгляді клопотання не вирішувались, оскільки підлягають дослідженню при проведенні досудового розслідування та під час розгляду справи по суті.

Керуючись ст. 29 Конституції України, ст. ст. 2, 40, 131, 132, 176-178, 183, 184, ч. 6 ст. 193, 194, 575 КПК України, слідчий суддя,

ухвалив:

Клопотання - задовольнити.

Обрати запобіжний захід у виді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Житомир, громадянина України, українця, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Роз`яснити, що у такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу його доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування запобіжного обраного заходу у виді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1