Справа №: 398/985/23
провадження №: 1-кс/398/335/23
УХВАЛА

Іменем України

"01" березня 2023 р. м. Олександрія

Слідчий суддя Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,.

підозрюваного ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого, погодженого прокурором, в межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0000342 від 27.02.2023 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця селище Знам`янка Знам`янського району Кіровоградської області, українця, громадянина України, не працюючого, пенсіонера, не одруженого, не маючого на утриманні малолітніх та неповнолітніх дітей, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , в силу статті 89 КК України, вважається особою, що не має судимості,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України,

В с т а н о в и в:

01.03.2023 року до Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області надійшло клопотання слідчого СВ Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором Олександрійської окружної прокуратури Кіровоградської області ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 .

З клопотання та наданих матеріалів кримінального провадження вбачається, що 23.02.2023 року близько 12 години, точного часу в ході досудового розслідування не встановлено, ОСОБА_5 , перебуваючи за місцем свого проживання по АДРЕСА_1 , де спільно з ОСОБА_7 та ОСОБА_8 вживали спиртні напої. В ході спільного вживання спиртних напоїв ОСОБА_7 покинув приміщення будинку, а між ОСОБА_5 та ОСОБА_8 виникла словесна сварка на грунті раптово виниклих неприязних відносин, в ході якої у ОСОБА_5 виник раптовий злочинний протиправний умисел направлений на спричинення смерті ОСОБА_8 .

Реалізуючи свій злочинний протиправний умисел, перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння ОСОБА_5 обравши знаряддям вбивства молоток, тримаючи його у руці, бажаючи настання смерті ОСОБА_8 , підійшов до нього ззаду та відразу наніс не менше 8-ми ударів акцентований ударів в область лівої тім`яної скроневої частини голови та лобної частини справа та зліва.

Виконавши у такий спосіб усі дії, які вважав необхідними для доведення злочинного умислу до кінця та переконавшись, що ОСОБА_8 не подає ознак життя зупинився. В подальшому до вказаного будинку повернувся ОСОБА_7 з яким ОСОБА_5 продовжив розпивати алкогольні напої.

В результаті своїх дій, ОСОБА_5 спричинив ОСОБА_8 , згідно лікарського свідоцтва про смерть № 1574/74 від 28.02.2023, несумісні з життям травми: забій головного мозку, перелом склепіння та основу черепу, травму внаслідок контакту з тупим твердим предметом. Від комплексу отриманих тілесних ушкоджень ОСОБА_8 помер на місці вчинення злочину 23.02.2023.

За даним фактом слідчим відділенням Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області 27.02.2023 року внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000342 за ознаками кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.1 ст. 115 КК України.

28.02.2023 року о 17 годині 40 хвилині ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення за ч. 1 ст. 115 КК України, а саме у вчиненні вбивства, тобто умисного протиправного заподіяння смерті іншій людині.

У клопотанні слідчий вказує на наявність ризиків, перебачених п.п.1, 3 ч.1 ст.177 КПК України.

До судового засідання, на виконання вимог ч.2 ст.184 КПК України, підозрюваному та його захиснику надані копія клопотання про застосування запобіжного заходу та копії матеріалів, якими обґрунтовується клопотання, що підтверджується відповідними розписками.

В судовому засіданні слідчий підтримав заявлене клопотання посилаючись на обставини викладені вньому. Вказує на наявність обґрунтованої підозри відносно підозрюваного та ризиків, передбачених п.п.1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України. Просив застосувати запобіжний захід у виді тримання під вартою, оскільки жоден із більш м`яких заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченими ст.177 КПК України.

Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання слідчого, просив його задовольнити, оскільки ОСОБА_5 немає міцних соціальних зв`язків, мешкає в будинку, що йому не належить, підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, зловживає алкогольними напоями. Під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, більш м`які запобіжні заходи не забезпечать належної поведінки підозрюваного та не зможуть запобігти встановленим ризикам.

Підозрюваний ОСОБА_5 у судовому засіданні із пред`явленою йому підозрою не згоден. Не заперечував проти застосування щодо нього запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Захисник не заперечує проти застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_5 , але просив обрати більш м`який запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за місцем реєстрації. Його підзахисний має постійне місце проживання, отримує пенсію, не має на меті переховуватись від органів досудового слідства.

Клопотань про виклик певних осіб чи дослідження доказів не надійшло.

Дослідивши матеріали клопотання і кримінального провадження, вислухавши думки учасників процесу, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

За положеннями статті 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування або суду, незаконно впливати на свідків, знищити, сховати або спотворити речі, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а також вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Європейський суд з прав людини у рішення від 21.04.2011 року по справі «Нечипорук і Йонкало проти України» у пункті 175 вказав, що «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

27.02.2023 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено відомості № 0000342 щодо скоєння кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України.

28.02.2023 року о 17 годині 40 хвилині ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.

Зібрані в ході досудового розслідування докази: рапорт чергового від 27.02.2023 року; протокол огляду місця події (відкрита ділянка місцевості) на відстані близько 200 метрів від будинку по АДРЕСА_1 від 27.02.2023 року; протоколом огляду місця події будинок по АДРЕСА_1 від 27.02.2023 року; протокол допиту свідка ОСОБА_9 ; протокол допиту свідка ОСОБА_7 ; лікарське свідоцтво про смерть ОСОБА_8 ; протокол затримання ОСОБА_5 від 27.02.2023 року; повідомлення про підозру ОСОБА_5 від 28.02.2023 року; протокол допиту підозрюваного ОСОБА_5 від 28.02.2023 року, свідчать про обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.

Крім того, існування ризику переховування від органів досудового слідства та суду додатково підвищується у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України. На теперішній час в Україні продовжено дію воєнного стану. Підозрюваний ОСОБА_5 має реальну можливість покинути місце проживання та виїхати за межі Олександрійського району Кіровоградської області, з метою переховування від суду, що унеможливить в подальшому судовий розгляд цього кримінального провадження.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для обмеження свободи особи має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав і інтересів.

У розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» № 33977/96 від 26 липня 2001 року ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

Згідно ст.178 КПК України, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 КПК України, слідчий суддя, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, зобов`язаний оцінити у сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим, вік та стан здоров`я підозрюваного, міцність його соціальних зв`язків, репутацію, майновий стан, наявність судимостей.

Відповідно до п.4 ч.2 ст.183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Враховуючи, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, пов`язаного із умисним протиправним заподіянням смерті іншій людині, інші відомості про особу підозрюваного, який має постійне місце мешкання, за яким характеризується негативно, не має стійких соціальних зв`язків, наявність достатніх даних про існування ризиків переховування від слідства і суду, враховуючи можливість незаконного впливу на свідків, а також перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, слідчий суддя приходить до висновку про недостатність підстав для застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до п.2 ч.4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, який спричинив загибель людини.

Враховуючи, що злочин, у вчиненні якого обґрунтовано підозрюється ОСОБА_5 спричинив загибель людини, слідчий суддя розмір застави не визначає.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 182, 183, 193-197, 205, 309 КПК України, слідчий суддя -

У х в а л и в:

Клопотання слідчого СВ Олександрійського РВП ГУНП в Кіровоградській області, погодженого прокурором, в межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0000342 від 27.02.2023 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на шістдесят днів.

Строк тримання під вартою ОСОБА_5 рахувати з моменту затримання, тобто з 20 години 30 хвилин 27 лютого 2023 року до 20 години 30 хвилин 27 квітня 2023 року включно.

Строк дії ухвали до 20 години 30 хвилин 27 квітня 2023 року.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Копію ухвали вручити підозрюваному негайно після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в той самий строк з моменту вручення йому копії ухвали суду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не було скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя: ОСОБА_1