Справа №639/840/23
Провадження №1-кс/639/341/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 лютого 2023 року м. Харків

Слідчий суддя Жовтневого районного суду м. Харкова ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , особи, відносно майна якої вирішується питання про арешт ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Харкові клопотання прокурора Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню № 0000057 від 14.02.2023 року за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

До Жовтневого районного суду м. Харкова надійшло клопотання прокурора Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню № 0000057 від 14.02.2023 року за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України, в якому просить накласти арешт на майно, вилучене за адресою: м. Харків, пр-т Любові Малої, 93.

Клопотання обґрунтоване наступним.

У провадженні СД ВП №1 ХРУП №3 ГУ НП в Харківській області перебуває кримінальне провадження внесене до ЄРДР за № 0000057 від 14.02.2023року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 13.02.2023 приблизно о 15 годині 05 годинн, за адресою: м. Харків, пр-т Любові Малої, 93, екіпажем "3102" УПП ДПП в Харківській області, було зупинено автомобіль «Audi A6», д.н.з. НОМЕР_1 , під керуванням ОСОБА_4 , котрий надав співробітникам УПП ДПП в Харківській області свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 від 15.06.2016 з ознаками підробки.

Процесуальне керівництво в зазначеному кримінальному провадженні здійснює Новобаварська окружна прокуратура м. Харкова.

Дізнавачем сектору дізнання відділу поліції №1 Харківського РУП №3 ГУНП в Харківській області лейтенантом поліції ОСОБА_5 , 13.02.2023 року в період часу з 15 год. 30 хв., по 10 год. 00 хв., в ході проведення огляду місця події за адресою: м. Харків, пр-т Любові Малої, 93, було виявлено та вилучено:

-автомобіль «Audi A6», д.н.з. НОМЕР_1 ;

-свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 від 15.06.2016.

Згідно рапорту співробітника УПП ДПП в Харківській області, встановлено, що під час патрулювання ними було зупинено автомобіль «Audi A6», д.н.з. НОМЕР_1 , темно-синього кольору, під керуванням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який надав свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_2 від 15.06.2016 року з ознаками підробки а саме: виготовлено не друкарським шляхом, відсутні захисні елементи. Також згідно базою ІПНП номерний знак та свідоцтво належить іншому транспортному засобу, а в дійсності фактично значиться наступний Vin код - НОМЕР_3 .

Оскільки вищевказаний автомобіль було зупинено під керуванням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , фактично мешкає: АДРЕСА_1 (м.т. НОМЕР_4 ), що свідчить про те, що він є фактичним власником та користувачем вилученого в ході огляду місця події, за адресою: м. Харків, пр-т Любові Малої, 93, майна, а саме: автомобіля «Audi A6», д.н.з. НОМЕР_1 та свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 від 15.06.2016.

З метою фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, та враховуючи, що вказане вище майно в подальшому буде доказом по вказаному кримінальному провадженню, орган досудового розслідування приходить до висновку про необхідність накладення арешту на вилучені речі, оскільки його не застосування може призвести до їх зникнення та настання наслідків, які можуть перешкоджати кримінальному провадженню.

Таким чином з метою проведення повного, об`єктивного, неупередженого досудового розслідування, найскорішого встановлення істини по справі, а також притягнення винних до відповідальності, виникла необхідність в накладенні арешту.

Вилучений автомобіль «Audi A6», д.н.з. НОМЕР_1 та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 від 15.06.2016, дізнавачем СД ВП №1 Харківського РУП №3 ГУНП в Харківській області 14.02.2023 року визнано речовими доказами по вказаному кримінальному провадженню.

Метою накладення арешту є збереження речових доказів.

Таким чином, повернення вилученого майна може негативно вплинути на встановлення істини по кримінальному провадженню, оскільки у разі повернення зазначених предметів можуть бути вжиті заходи та вчинені дії направленні на їх знищення, що може значно ускладнити або взагалі унеможливить встановлення об`єктивної істини у кримінальному проваджені, а також з метою проведення ряду судових експертиз, з метою збереження речових доказів, прокурор приходить до висновку про необхідність накладення арешту на вищезазначене майно.

Тому, звернення з відповідним клопотанням важливо для забезпечення доказової бази, з метою збереження речових доказів, у кримінальному провадженні, про що йдеться в ч. 2 ст. 170 КПК України.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та просив його задовольнити.

Особа, відносно майна якої вирішується питання про арешт ОСОБА_4 при вирішенні клопотання покладався на розсуд суду. Водночас зазначив, що автомобілем почав керувати лише 10.02.2023 року, до цього ним фактично користувався його брат, який придбав його без переоформлення влітку 2022 року в період, коли Куп`янський район Харківської області був окупований ворогом.

Слідчий суддя, заслухавши пояснення учасників судового розгляду, дослідивши документи та надані до суду матеріали кримінального провадження, приходить до наступних висновків .

Відповідно до вимог ст.ст. 214, 223 КПК України, після внесення повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, слідчий або прокурор розпочинають досудове розслідування, виконують слідчі (розшукові) дії, спрямовані на отримання (збирання) доказів.

Згідно п.1 ч.2 ст.167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.

Вимогами п.1 ч.2ст.170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема: збереження речових доказів.

У випадку, передбаченому п.1 ч.2 ст.170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу(ч.3 ст.170 КПК України).

Відповідно до ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставини, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально-протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально-протиправним шляхом. Документи є речовими доказами, якщо вони містять вищевказані ознаки.

Постановою старшого дізнавача СД ВП №1 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області ОСОБА_6 від 14.02.2023 року вказані речі визнані речовими доказами у справі.

Суд вважає, що наявні підстави вважати, що тимчасово вилучене майно є доказом злочину, зазначене майно визнано речовим доказом у даному кримінальному провадженні.

Відповідно до ч.1 ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Відповідно до вимог ст. 170 КПК України арештом майна, зокрема є тимчасове, до скасування у встановленому КПК порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Арешт майна скасовується у встановленому КПК порядку.

Прокурором доведено, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 290 КК України, майно, на яке прокурор просить накласти арешт, визнано речовим доказом, та має суттєве доказове значення для досудового розслідування, може бути доказом під час судового розгляду, необхідне для повного та всебічного розслідування кримінального провадження, потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, у володінні якої перебуває майно та завдання, для виконання якого прокурор звертається із клопотанням, може бути виконане, а тому наявні підстави для застосування заходів забезпечення кримінального провадження у вигляді накладення арешту на вилучене майно з метою збереження речових доказів.

Отже, необхідно накласти арешт на вилучене під час проведення огляду місця події за адресою: м. Харків, пр.-т Любові Малої, 93, майно.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.131-132, 170-173, 309, 369, 371, 372, 376 КПК України, слідчий суддя, -

п о с т а н о в и в :

Клопотання прокурора Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 задовольнити.

Накласти у кримінальному провадженні № 0000057 від 14.02.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України, арешт на автомобіль «Audi A6», д.н.з. НОМЕР_1 та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2 від 15.06.2016, які вилучені 13.02.2023 року під час огляду місця події за адресою: м. Харків, пр-т Любові Малої, 93, фактичним власником вилученого майна є: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , фактично мешкає: АДРЕСА_1 .

Визначити місцем зберігання вилученого транспортного засобу майданчик тимчасового тримання транспортних засобів, що розташований за адресою: м. Харків, вул. Пушкінська 106.

Виконання ухвали покласти на слідчого та/або прокурора по кримінальному провадженню.

Арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1