Справа №760/1230/23 1-кс/760/716/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 січня 2023 року слідчий суддя Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання прокурора, який здійснює процесуальне керівництво у кримінальному провадженні прокурора третього відділу управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Департаменту нагляду за додержанням законів органами безпеки Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 , про арешт майна, в межах кримінального провадження № 0000269 від 27 липня 2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 258-5 КК України,

ВСТАНОВИЛА:

Прокурор, який здійснює процесуальне керівництво у кримінальному провадженні прокурор третього відділу управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Департаменту нагляду за додержанням законів органами безпеки Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 звернувся до Солом`янського районного суду міста Києва з указаним клопотанням.

В обґрунтування заявленого клопотання зазначив, що слідчим управлінням Головного управління СБУ здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000269, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 27 липня 2022 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 258-5 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що починаючи з травня 2022 року в окремих регіонах України діє злочинна група осіб до складу якої входять громадяни України, а саме: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та інші невстановлені досудовим розслідуванням особи, які вступивши в злочинну змову з невстановленими досудовим розслідуванням особами з числа представників терористичних угрупувань т.зв. «Л/ДНР», щодо заволодіння грошовими коштами в особливо великих розмірах, які знаходяться на банківських рахунках громадян України з числа жителів Донецької та Луганської областей, для власного збагачення, а також подальшого їх збору та надання представникам «ДНР» та «ЛНР» з усвідомленням того, що їх буде використано повністю або частково для будь-яких цілей окремим терористом чи терористичною групою (організацією), з метою нанесення шкоди національній безпеці України.

Також, з матеріалів досудового розслідування вбачається, що учасники вищевказаної злочинної групи, вступивши в змову з представниками терористичних угрупувань т.зв. «Л/ДНР», за їх сприянням, отримали фізичний доступу до сім-карт жителів Донецької та Луганської областей, в тому числі жителів м. Маріуполь, та їх персональних даних в якості клієнтів АТ КБ «ПриватБанк», АТ «Райффайзен банк», АТ «ПУМБ», АТ «А-Банк» та інших банківських установ України.

Надалі, учасники вищевказаної злочинної групи, з метою конспірації своїх дій та досягнення злочинних цілей, у невстановлений досудовим розслідуванням час, орендували житлові та нежитлові приміщення у м. Запоріжжя, м. Одеса, м. Чернівці, м. Львів, а також на території м. Києва та Київської області, де розмістили маршрутизатори (GSM-шлюзи), які використовуються для активації SIM-карт жителів м. Маріуполь, з метою переадресації телефонних дзвінків з «ДНР» та «ЛНР» на місце розташування GSM-шлюзів та фіксації операторами державних банків фактів телефонних дзвінків з території підконтрольній українській владі.

Після чого, використовуючи власні персональні електронно-обчислювальні машини (комп`ютерну техніку), ноутбуки, електронні накопичувачі інформації, мобільні телефони та маршрутизатори (GSM-шлюзи) з наступними ідентифікуючими ознаками: IMEI НОМЕР_1 , IMEI НОМЕР_2 , IMEI НОМЕР_3 , IMEI НОМЕР_4 , IMEI НОМЕР_5 , IMEI НОМЕР_6 , IMEI НОМЕР_7 , IMEI НОМЕР_8 , IMEI НОМЕР_9 , IMEI НОМЕР_10 , IMEI НОМЕР_11 , IMEI НОМЕР_12 , IMEI НОМЕР_13 , IMEI НОМЕР_14 , MEI НОМЕР_15 , IMEI НОМЕР_16 , IMEI НОМЕР_17 , IMEI НОМЕР_18 , IMEI НОМЕР_19 , IMEI НОМЕР_20 , IMEI НОМЕР_21 , IMEI НОМЕР_22 , IMEI НОМЕР_23 , IMEI НОМЕР_24 , IMEI НОМЕР_25 , IMEI НОМЕР_26 , IMEI НОМЕР_27 , IMEI НОМЕР_28 , IMEI НОМЕР_29 , IMEI НОМЕР_30 , IMEI НОМЕР_31 , НОМЕР_32 , IMEI НОМЕР_33 , учасники вказаної злочинної групи, у невстановлений досудовим розслідуванням спосіб, вчиняють дії з метою отримання доступу та здійснення верифікації в електронних застосунках онлайн?банкінгу АТ КБ «ПриватБанк», АТ «Райффайзен банк», АТ «ПУМБ» та АТ «А-Банк» та у такий спосіб незаконно отримують доступ до банківських рахунків та грошових коштів громадян України, в тому числі жителів м. Маріуполь, та мають можливість ними розпоряджатись у своїй протиправній діяльності.

Також, з метою подальшої конспірації своїх дій та приховання слідів злочину щодо вчинення фінансування тероризму, учасники злочинної групи здійснили реєстрацію на міжнародній криптовалютній біржі «Binance», та використовуючи платформу «Binance Peer-to-Peer» (далі-Р2Р) здійснюють придбання криптовалютних коштів (віртуальних активів) за рахунок коштів, які знаходяться на вищевказаних банківських рахунках громадян України, до яких попередньо отримано незаконний доступ, та виводять її на особисті рахунки підконтрольних осіб, в тому числі уродженців Донецької області, які на даний час знаходяться на тимчасово окупованій території Донецької області.

В свою чергу вказані вище особи відправляють здобуті злочинним шляхом криптовалютні кошти (віртуальні активи) на електронний гаманець громадянина України ОСОБА_4 , який є уродженцем Донецької обл. та на даний час знаходиться на тимчасово окупованій території м. Донецьк, має сталі зв`язки із злочинною окупаційною владою терористичних угрупувань т.зв. «Л/ДНР».

В подальшому громадянин України ОСОБА_4 накопичує вказані криптовалютні кошти (віртуальні активи) та за допомогою міжнародної криптовалютної біржі «Binance» передає частину таких активів, здобутих протиправним шляхом, представникам терористичних угрупувань т.зв. «Л/ДНР», для вчинення злочинів проти основ національної безпеки України.

Так, досудовим розслідуванням встановлено, що за період часу з 01 вересня 2022 року по 01 жовтня 2022 року, учасниками вищезазначеної злочинної групи, протиправним шляхом вдалося отримати доступ та конвертувати в криптовалюту грошові кошти з банківських рахунків понад 200?т жителів м. Маріуполь Донецької області, на загальну суму близько 3 000 000 грн, з метою власного збагачення та часткового здійснення переказів активів представникам «ДНР» та «ЛНР» з усвідомленням того, що їх буде використано повністю або частково для будь-яких цілей окремим терористом чи терористичною групою (організацією), з метою нанесення шкоди державній безпеці України.

Крім того, з матеріалів досудового розслідування встановлено, що учасником вказаної злочинної групи є ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який має рахунок на криптовалютній біржі «Binance», де здійснюється закупівля криптовалютних коштів (віртуальних активів) за рахунок коштів громадян України до яких попередньо незаконно отримано доступ та подальше їх виведення на рахунок громадянина ОСОБА_4 .

Також, оглядом архівних файлів наданих в електронному вигляді представництвом «Binance» в Україні встановлено, що ОСОБА_10 зареєстрований на криптовалютній біржі «Binance» та має особистий рахунок з наступними реквізитами: Name OLEKSANDR KONONCHUK, User ID (ідентифікатор користувача) № НОМЕР_34 . Крім того, оглядом встановлено, що за рахунок коштів, які знаходились на банківських рахунках жителів м. Маріуполь було здійснено купівлю криптовалютних коштів (віртуальних активів) на платформі «Binance Peer-to-Peer» (далі-Р2Р) та у період з 07 травня 2022 року по 17 травня 2022 року зараховано на особистий рахунок ОСОБА_10 (User ID № НОМЕР_34 ) на загальну суму у 110 238 USDT (криптовалютні кошти еквівалентні долару США), який в свою чергу відправив здобуті злочинним шляхом криптовалютні кошти (віртуальних активів) на електронний гаманець громадянина України ОСОБА_4 (User ID № НОМЕР_35 ), з метою подальшої передачі частини таких активів, представникам терористичних угрупувань т.зв. «Л/ДНР», для вчинення злочинів проти основ національної безпеки України.

В ході досудового розслідування встановлено, що майно крипотовалютні кошти (віртуальні активи), яке знаходиться на особистому рахунку ОСОБА_10 (User ID № НОМЕР_34 ) криповалютної біржі «Binance», є предметом вчинення кримінального правопорушення, а рух коштів на вказаному рахунку містить відомості, які можуть бути використані як доказ обставин, що встановлюються під час кримінального провадження. У зв`язку з викладеним, 11 січня 2023 року постановою слідчого вказаний особистий рахунок з криптовалютними коштами (віртуальними активами) визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000269.

Таким чином, з метою всебічного, повного й неупередженого досудового розслідування, встановлення всіх обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню, а також з метою запобігання можливості приховування, зникнення, втрати, перетворення, передачі, відчуження речових доказів, виникла необхідність у накладенні арешту на майно.

«Справедливий баланс» та пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти, на думку сторони обвинувачення збережено, оскільки приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення речових доказів, призведе до негативних наслідків для матеріалів кримінального провадження, а отже, до втрати доказів вчинення протиправної діяльності.

Оцінюючи розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна для третіх осіб, сторона обвинувачення приходить до висновку, що заборона розпоряджатися ним (зміна права власності, перереєстрація, тощо), відповідають вимогам проведення досудового розслідування.

Таким чином, необхідним та достатнім для запобігання вказаним ризикам є визначення виду обмеження у вигляді заборони розпоряджатися та користуватися майном.

Виходячи із потреб досудового розслідування, а також враховуючи те, що зазначене майно - криптовалютні кошти (віртуальні активи), які знаходяться на вказаному рахунку) можуть бути відчужені ОСОБА_10 виникла необхідність у накладенні арешту на майно - криптовалютні кошти (віртуальні активи), які знаходяться на особистому рахунку ОСОБА_10 (User ID № НОМЕР_34 ) криповалютвої біржі «Binance», тому прокурор звернувся до суду з указаним клопотанням.

Прокурор в судове засідання не з`явився, про дату, час і місце судового засідання повідомлявся належними чином, однак 24 січня 2023 року подав до суду заяву про розгляд справи у його відсутність, в якій зазначив, що підтримує клопотання в повному обсязі та просить його задовольнити.

Власник майна, відповідно до частини другої статті 172 КПК України з метою забезпечення арешту майна, в судове засідання не викликався.

Враховуючи положення частини першої статті 171 КПК України, відповідно до якої клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання, слідчий суддя вважає за можливе здійснити розгляд клопотання у відсутність прокурора та власника майна.

Вивчивши клопотання та дослідивши матеріали додані до клопотання суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до частини першої статті 171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

Положеннями пункту 7 частини другої статті 131 КПК України та частиною першою статті 170 КПК України визначено, що арешт майна є заходом забезпечення кримінального провадження, який забезпечує тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Слідчим суддею встановлено, що слідчим управлінням Головного управління СБУ здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000269, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 27 липня 2022 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 258-5 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що починаючи з травня 2022 року в окремих регіонах України діє злочинна група осіб до складу якої входять громадяни України, а саме: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та інші невстановлені досудовим розслідуванням особи, які вступивши в злочинну змову з невстановленими досудовим розслідуванням особами з числа представників терористичних угрупувань т.зв. «Л/ДНР», щодо заволодіння грошовими коштами в особливо великих розмірах, які знаходяться на банківських рахунках громадян України з числа жителів Донецької та Луганської областей, для власного збагачення, а також подальшого їх збору та надання представникам «ДНР» та «ЛНР» з усвідомленням того, що їх буде використано повністю або частково для будь-яких цілей окремим терористом чи терористичною групою (організацією), з метою нанесення шкоди національній безпеці України.

Так, за період часу з 01 вересня 2022 року по 01 жовтня 2022 року, учасниками вищезазначеної злочинної групи, протиправним шляхом вдалося отримати доступ та конвертувати в криптовалюту грошові кошти з банківських рахунків понад 200?т жителів м. Маріуполь Донецької області, на загальну суму близько 3 000 000 грн, з метою власного збагачення та часткового здійснення переказів активів представникам «ДНР» та «ЛНР» з усвідомленням того, що їх буде використано повністю або частково для будь-яких цілей окремим терористом чи терористичною групою (організацією), з метою нанесення шкоди державній безпеці України.

Крім того, встановлено, що учасником вказаної злочинної групи є ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який має рахунок на криптовалютній біржі «Binance», де здійснюється закупівля криптовалютних коштів (віртуальних активів) за рахунок коштів громадян України до яких попередньо незаконно отримано доступ та подальше їх виведення на рахунок громадянина ОСОБА_4 .

Згідно з протоколом огляду архівних файлів наданих в електронному вигляді представництвом «Binance» в Україні від 02 січня 2023 року встановлено, що ОСОБА_10 зареєстрований на криптовалютній біржі «Binance» та має особистий рахунок з наступними реквізитами: Name OLEKSANDR KONONCHUK, User ID (ідентифікатор користувача) № НОМЕР_34 . Крім того, оглядом встановлено, що за рахунок коштів, які знаходились на банківських рахунках жителів м. Маріуполь було здійснено купівлю криптовалютних коштів (віртуальних активів) на платформі «Binance Peer-to-Peer» (далі-Р2Р) та у період з 07 травня 2022 року по 17 травня 2022 року зараховано на особистий рахунок ОСОБА_10 (User ID № НОМЕР_34 ) на загальну суму у 110 238 USDT (криптовалютні кошти еквівалентні долару США), який в свою чергу відправив здобуті злочинним шляхом криптовалютні кошти (віртуальних активів) на електронний гаманець громадянина України ОСОБА_4 (User ID № НОМЕР_35 ), з метою подальшої передачі частини таких активів, представникам терористичних угрупувань т.зв. «Л/ДНР», для вчинення злочинів проти основ національної безпеки України.

Відповідно до вимог статті 41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Ніхто не може бути позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року № 3477-IV, передбачено, що при розгляд справ суди застосовують Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Стаття 1 Першого протоколу до європейської конвенції з прав людини передбачає, що кожна фізична або юридична особа має право володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше, як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Зокрема, при розгляді клопотання про накладення арешту на майно в порядку, передбаченому статтями 170-173 КПК України, слідчий суддя для прийняття законного та обґрунтованого рішення повинен з`ясувати всі обставини, які передбачають підстави для арешту майна або відмови у задоволенні клопотання про арешт майна.

Згідно з частиною другою статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, а саме, є матеріальними об`єктами, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до частини десятої статті 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

У клопотанні прокурора зазначено, що арешт необхідно накласти з метою забезпечення збереження речових доказів, оскільки незастосування арешту майна може призвести до приховування, зникнення, втрати, перетворення, передачі, відчуження майна, а незастосування арешту в частині заборони користуватися та розпоряджатися зазначеним майном, може призвести до його відчуження та перереєстрації.

Таким чином, прокурором доведено наявність підстав вважати, що на цьому етапі досудового розслідування є підстави для обґрунтованого припущення, що зазначене вище майно є предметом вчинення кримінального правопорушення, а рух коштів на вказаному рахунку містить відомості, які можуть бути використані як доказ обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а отже воно відповідає ознакам, зазначеним в статті 98 КПК України, що згідно з частиною третьою статті 173 КПК України дає підстави для їх арешту як речового доказу з метою збереження.

Крім того, матеріали провадження свідчать, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою збереження речових доказів у кримінальному провадженні.

Також, слідчий суддя звертає увагу, що слідчий суддя на цьому етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх належності і допустимості, достатності та взаємозв`язку, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, чи існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення, яка може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про задоволення клопотання.

З огляду на викладене та керуючись статтями 131, 170-173, 309, 372, 395 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И Л А :

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на речові докази у кримінальному провадженні № 0000269 від 27 липня 2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 258-5 КК України, а саме криптовалютні кошти (віртуальні активи), які знаходяться на особистому рахунку ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , (User ID № НОМЕР_34 ) криповалютвої біржі «Binance» (інтернет компанія binance.com), із забороною користуватися та розпоряджатися вказаним майном до завершення досудового розслідування та судового розгляду.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з моменту її оголошення або отримання її копії, безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Роз`яснити сторонам кримінального провадження, що підозрюваний, захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за їх клопотанням, якщо вони доведуть, що в подальшому в застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя: ОСОБА_1