Справа № 754/1659/23
У Х В А Л А

Іменем України

09 лютого 2023 року

Деснянський районний суд м. Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 з секретарем судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні в залі Деснянського районного суду м. Києва клопотання прокурора Деснянської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.366 та ч.5 ст.191 КК України, у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000003 від 06.01.2022

За участю сторін кримінального провадження:

прокурора - ОСОБА_3

підозрюваного - ОСОБА_4

захисників - адвокатів ОСОБА_5 , ОСОБА_6

ВСТАНОВИВ:

08 лютого 2023 року до Деснянського районного суду м. Києва надійшло вказане клопотання прокурора щодо продовження строку тримання під вартою ОСОБА_4 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.366, ч.5 ст.191 КК України. Вказане клопотання прокурор мотивує тим, що 20.01.2023 року підозрюваним та захисникам повідомлено про завершення досудового розслідування та надання доступу до відповідних матеріалів провадження в порядку ст.290 КПК України, незважаючи на наявний графік ознайомлення з матеріалами досудового розслідування, значна кількість підозрюваних та їх захисників, якім також надано повний доступ до матеріалів та які, реалізують своє право на ознайомлення одночасно, об`єктивні обмеження, викликані введенням воєнного стану, повітряними тривогами, плановими та екстреними відключеннями електроенергії, зумовлюють неможливість завершення досудового розслідування у строк, на якій ОСОБА_4 продовжено дію запобіжного заходу (тобто до 13.02.2023). Оскільки у відповідному кримінальному провадженні, про підозру повідомлено групі осіб, до числі якої входить ОСОБА_4 , які за попередньою змовою між собою вчинили розтрату бюджетних грошових коштів у великих та особливо великих розмірах, обвинувальний акт за даним кримінальним провадження буде складаний єдиний, включаючи в себе формулювання підозр та обвинувачення всім підозрюваним, що у свою чергу ставить прокурора та інших учасників провадження у процесуальну залежність від всіх без виключення підозрюваних та їх захисників, що реалізують своє право на ознайомлення з матеріалами провадження. За таких обставин стороні обвинувачення необхідний об`єктивний час для закінчення ознайомлення з матеріалами досудового розслідування, складання обвинувального акту та скерування його до суду. З урахуванням того, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні умисного особливо тяжкого злочину, санкція якого передбачає покарання у виді позбавлення волі до 12 років з конфіскацією майна, наявні ризики, передбачені п.1,3 ч.1 ст.177 КПК України, які існували на момент застосування до підозрюваного запобіжного заходу та наразі не зменшилися.

В судовому засіданні прокурор просив клопотання задовольнити, мотивуючи його обґрунтування змісту викладеному у клопотанні, просив продовжити строк тримання підозрюваному ОСОБА_4 під вартою строком на 45 діб, оскільки запобігти ризикам, зазначеним у клопотанні, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів до підозрюваного неможливо. У задоволенні клопотання захисника підозрюваного ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_6 щодо зміни запобіжного заходу з тримання під вартою на домашній арешт, просив відмовити.

Підозрюваний ОСОБА_4 заперечував проти задоволення клопотання, посилаючись на необґрунтованість підозри та відсутність ризиків, на які посилається прокурор, вказуючи, що має на утриманні трьох неповнолітніх дітей, батьків пенсіонерів, наявністю місця роботи та постійного місця проживання, просив змінити запобіжний захід з тримання під вартою на домашній арешт. Підтримав клопотання захисника ОСОБА_6 щодо зміни запобіжного заходу на домашній арешт.

Захисник ОСОБА_6 заперечував проти задоволення клопотання, та подав клопотання про відмову в задоволенні клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_4 та зміну йому запобіжного заходу, не пов`язаного з позбавленням волі. В обґрунтування клопотання посилався на необґрунтованість підозри, недоведеність ризиків, на які посилався прокурор у своєму клопотанні, вказуючи, що тяжкість обвинувачення не може бути самостійною підставою для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Зазначав, що ОСОБА_4 має постійне місце проживання та роботи, одружений та має на утриманні трьох неповнолітніх дітей, має на утриманні матір пенсіонерку та батьків дружини, які є пенсіонерами і потребують постійної допомоги. Окрім того, ОСОБА_4 раніше не судимий і не притягався до кримінальної відповідальності, позитивно характеризується за місцем проживання, неодноразово нагороджувався грамотами та заохочувався подяками. Просив суд звернути увагу, що однією з підстав продовження ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою було пов`язано з необхідністю надання часу стороні захисту та підозрюваному для ознайомлення з матеріалами досудового розслідування, на даний час як підозрюваний ОСОБА_4 , так і його захисники повністю ознайомилися з матеріалами кримінального провадження після їх відкриття. Просив відмовити у задоволенні клопотання прокурора про продовження ОСОБА_4 строку тримання під вартою терміном на 45 днів та змінити підозрюваному ОСОБА_4 запобіжний захід з тримання під вартою на домашній арешт із забороною залишати житло в період з 20:00 годин до 07:00 годин наступної доби.

Захисник ОСОБА_5 підтримав доводи захисника ОСОБА_6 та просив відмовити у задоволенні клопотання прокурора щодо продовження підозрюваному ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та задовольнити клопотання захисника ОСОБА_6 щодо зміни ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на домашній арешт в нічний період доби.

Вислухавши думки сторін кримінального провадження, дослідивши додані до клопотання матеріали, що мають значення для вирішення поданого клопотання, слідчий суддя вважає, що клопотання є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як встановлено з наданих стороною обвинувачення матеріалів, слідчим відділом Деснянського УП ГУНП у м. Києві, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000003 від 06.01.2022, за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.366 та ч.5 ст.191 КК України.

05.12.2022 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 366, ч. 5 ст. 191 КК України, у розтраті чужого майна шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчинене в особливо великих розмірах за попередньою змовою групою осіб та внесення службовою особою завідомо неправдивих відомостей до офіційних документів, що спричинило тяжкі наслідки.

Ухвалою слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва від 08.12.2022 підозрюваному ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою із строком дії до 01.02.2023 включно, який було продовжено ухвалою суду від 30.01.2023 року строком на 15 днів, тобто до 13.02.2023 року.

20.01.2023 за дорученням старшого групи прокурорів підозрюваним та їх захисникам повідомлено про завершення досудового розслідування та надання доступу до відповідних матеріалів провадження в порядку ст. 290 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та суду; знищувати, сховати або спотворювати будь-яку з речей які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Вимогами частини першої статті 194 КПК України визначено підстави для застосування запобіжного заходу, до яких належить: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий або прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам або ризику, зазначеним у клопотанні.

Положеннями ч. 3 ст. 197 КПК України передбачено, що строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно з ч. 3 ст. 199 КПК України, клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 КПК України, повинно містити виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України однією з підстав для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.

В ході розгляду зазначеного клопотання, слідчий суддя не вирішуючи наперед питання про доведеність вини, приходить до висновку, що причетність підозрюваного до вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст.191 ч.5,366 ч.2 КК України достатньою мірою доводиться доказами, отриманими за результатами проведених процесуальних і слідчих дій, сукупність яких на даному етапі кримінального провадження, надають можливість переконатись в обґрунтованості підозри до такого ступеня, за якого об`єктивний спостерігач зробив би висновок, що дана особа могла б скоїти злочин.

При цьому суд звертає увагу, що для повідомлення про підозру не потрібна така ж ступінь доведення як для визнання особи винною, достатньо щоб у стороннього спостерігача склалось враження, що злочин було вчинено і підозрювана особа причетна до його вчинення. Такого ступеню доведення у цій справі було досягнуто.

Висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень. Адже факти, які є підставою для підозри ще не досягли рівня, необхідного для засудження або навіть для пред`явлення обвинувачення, яке відбувається на наступному етапі кримінального процесу. Отже на досудовому розслідуванні встановлення обґрунтованості підозри оцінюється в сукупності наданих прокурором та слідчим матеріалів та їх переконливості у тому, що підозрювана особа могла вчинити інкримінований їй злочин.

Згідно ч 2 ст. 177 КПК України другою підставою для застосування запобіжного заходу є наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Слідчий суддя погоджується з доводами, викладеними у наданому клопотанні, щодо існування обставин, які свідчать про те, що ризики, які були підставою для застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, в послідуючим продовження вказаного запобіжного заходу, на теперішній час повністю не відпали і не зменшилися.

Так, слідчий суддя вважає встановленим наявність ризику ухилення від органу досудового слідства підозрюваного, оскільки останній підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину за який передбачено покарання на строк до дванадцяти років позбавлення волі з конфіскацією майна, і розуміючи наслідки завершення досудового слідства, а також враховуючи воєнний стан на території України, може намагатись уникнути досудового розслідування. Тяжкість ймовірного покарання та суворість можливого вироку значно підвищують ймовірність ризику переховування від органів досудового розслідування та/або суду.

Також, слідчий суддя вважає, що існує ризик можливого впливу на свідків, інших підозрюваних у цьому кримінальному провадженні.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків, слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК).

Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК). Окрім того, підозрюваному відомі анкетні данні та місце проживання свідків та інших підозрюваних, що свідчить про можливість з боку підозрюваного з метою уникнення кримінальної відповідальності, впливу на свідків та інших підозрюваних з метою зміни показань.

За таких обставин ризик впливу на свідків та інших підозрюваних існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та інших підозрюваних, та дослідження їх судом.

Дійшовши висновку про наявність ризику, суд звертає увагу, що ризик не є фактом, а є ймовірністю вчинення певних дій, а тому має бути доведено в судовому засіданні саме ймовірність того, що підозрюваний може їх вчинити і суд вважає, що така ймовірність є доволі високою.

Таким чином судом встановлено наявність ризиків визначених п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а тому відносно підозрюваного може бути продовжений запобіжний захід.

З урахуванням практики ЄСПЛ тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту, і суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.

Вирішуючи питання про доцільність продовження запобіжного заходу суд враховує те, що досудове слідство у строки тримання під вартою підозрюваного завершити неможливо, так як ознайомлення з матеріалами справи значної кількості підозрюваних та їх захисників потребує тривалого часу, а також суд враховує вид та ступінь встановлених ризиків, тяжкість злочину, обстановку в якій вчинено злочин, а саме, воєнний стан, який продовжується і у якому уникнути слідства легше ніж під час миру, а тому суд вважає, що недостатньо застосування більш м`яких запобіжних заходів ніж тримання під вартою відносно підозрюваного.

Вирішуючи питання про строк, на який має бути продовжено запобіжний захід, слідчий суддя виходить з наступного.

Відповідно до вимог ч.ч.1,3 ст.197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів. Строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Частиною п`ятою статті 219 КПК України передбачено, що строк ознайомлення з матеріалами досудового розслідування сторонами кримінального провадження в порядку, передбаченому статтею 290 цього Кодексу, не включається у строки досудового розслідування, передбачені ст.219 КПК України. Згідно ч.3 ст.199 КПК України, клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити, в тому числі виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Під час розгляду прокурор обґрунтовуючи клопотання про продовження ОСОБА_4 строку тримання під вартою посилався на надання стороні захисту часу для ознайомлення з матеріалами кримінального провадження в порядку ст.290 КПК України, однак значна кількість підозрюваних та їх захисників, якім також надано повний доступ до матеріалів та які, реалізують своє право на ознайомлення одночасно, об`єктивні причини ( повітряні тривоги, планові та екстрені відключення електроенергії), надання часу стороні обвинувачення для складання обвинувального акту та направлення його до суду, зумовлюють неможливість завершення досудового розслідування у строк, на якій ОСОБА_4 продовжено дію запобіжного заходу (тобто до 13.02.2023). З урахуванням позицій сторони обвинувачення та сторони захисту, слідчий суддя вважає за можливо продовжити строк тримання під вартою ОСОБА_4 на 30 діб.

Слідчий суддя не може врахувати як беззаперечні доводи сторони захисту обставини, які зазначені у клопотанні щодо відмови в задоволенні клопотання прокурора про продовження ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та зміни запобіжного заходу з тримання під вартою на домашній арешт, оскільки ці обставини не зменшують ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, як то переховуватись від органів досудового розслідування та суду, впливати на свідків та інших підозрюваних у даному кримінальному провадженні, а тому у задоволенні клопотання захисника підозрюваного ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_6 про зміну підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу з тримання під вартою на домашній арешт із забороною залишати житло у певний період доби, слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.176-178, 182-184, 193, 194, 196-199, 309,395, 376 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Деснянської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 366, ч.4, ч.5 ст. 191 КК України, у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000003 від 06.01.2022, задовольнити.

Продовжити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк тримання під вартою строком на 30 днів, тобто до 10 березня 2023 року включно.

Строк дії ухвали до 10 березня 2023 року включно.

У задоволенні клопотання захисника підозрюваного ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_6 про зміну підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу з тримання під вартою на домашній арешт із забороною залишати житло у певний період доби, відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення, а підозрюваним який перебуває під вартою в той же строк з моменту вручення копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1