Справа №523/2187/23
Провадження №1-кп/523/1026/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28.02.2023 року Суворовський районний суд м. Одеси у складі головуючого судді ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора Суворовської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , у присутності обвинуваченого, розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні у залі суду обвинувальний акт з долученими до нього документами у кримінальному провадженні за №0000487 від 14.07.2022р. за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ст.185 ч.4 КК України,-

Встановив:

3.02.2023 року з Суворовської окружної прокуратури м. Одеси до Суворовського районного суду м. Одеси надійшов обвинувальний акт з наданими до нього документами за обвинуваченням ОСОБА_5 , у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ст.185 ч.4 КК України.

Розглядаючи у підготовчому судовому засіданні надані до суду матеріали відносно обвинуваченого ОСОБА_5 суд вважає, що дане кримінальне провадження підсудне Суворовському районному суду м. Одеси, оскільки інкриміноване обвинуваченому діяння було вчинене на території Суворовського району м. Одеси.

Підстав для закриття провадження або повернення обвинувального акту прокуророві не вбачається.

Під час підготовчого судового засідання клопотань про здійснення виклику певних осіб, які братимуть участь у судовому розгляді та будь-яких клопотань, які перешкоджають призначенню судового розгляду, передбачених ч.2 ст.315 КПК України не надійшло.

Необхідності для виклику перекладача обвинувачений не потребує, оскільки достатньо розуміє державну мову, якою ведеться судочинство. Клопотання про залучення захисника для здійснення захисту у суді вирішене у ході досудового розслідування.

Вислухавши думку сторін, приймаючих участь у підготовчому судовому засіданні - прокурора, який вважав за можливе призначати судовий розгляд на підставі обвинувального акту та доданих до нього документів за відсутності представника потерпілого ТОВ «Сокар Петролеум» ОСОБА_6 за наявності від неї заяви про проведення підготовчого судового засідання без її участі, захисника ОСОБА_4 , яка не заперечувала щодо призначення кримінального провадження до розгляду, водночас заявивши клопотання про об`єднання обвинувальних актів відносно її підзахисного, оскільки є декілька підозр, які вони недавно підписували, при цьому не стверджуючи, що матеріали знаходяться у суді; обвинуваченого, який вважав за можливе призначити судовий розгляд, дослідивши надані до суду матеріали, суд дійшов до висновку, що є достатньо підстав для призначення судового розгляду у судовому засіданні.

З`ясувавши питання про визначення порядку судового розгляду, склад осіб, які братимуть участь у судовому засіданні, суд вважає за необхідне судовий розгляд проводити у відкритому судовому засіданні одноособово за обов`язковою участю прокурора, представника потерпілого, захисника, обвинуваченого.

Положеннями ст.316 КПК України регламентовано, що після завершення підготовки до судового розгляду суд постановляє ухвалу про призначення судового розгляду. Судовий розгляд має бути призначений не пізніше десяти днів після постановлення ухвали про його призначення.

Разом з цим, статтею 314 ч.5 КПК України регламентовано, що у підготовчому судовому засіданні суд у випадках, передбачених цим Кодексом, за власною ініціативою або за клопотанням обвинуваченого, його захисника чи законного представника, чи за клопотанням прокурора і лише в інтересах національної безпеки, економічного добробуту та прав людини вирішує питання щодо складання досудової доповіді, про що постановляє ухвалу із зазначенням строку підготовки такої доповіді.

Відповідно до положень ст.314-1 ч.1, ч.2 КПК України з метою забезпечення суду інформацією, що характеризує обвинуваченого, а також прийняття судового рішення про міру покарання представник уповноваженого органу з питань пробації складає досудову доповідь за ухвалою суду. Досудова доповідь складається щодо особи, обвинуваченої у вчиненні нетяжкого або тяжкого злочину, нижня межа санкції якого не перевищує п`яти років позбавлення волі.

Однак, за відсутності клопотань учасників процесу суд не вбачає необхідності доручати представнику уповноваженого органу з питань пробації складати досудову доповідь стосовно обвинуваченого ОСОБА_5 .

Крім цього, разом з обвинувальним актом до суду надана позовна заява ТОВ «Сокар Петролеум» в особі представника потерпілого ОСОБА_6 , діючої на підставі довіреності, про стягнення з ОСОБА_5 на користь ТОВ «Сокар Петролеум» завданої матеріальної шкоди у розмірі 1270,30 гривень.

За змістом положень ст.128 ч.1 КПК України особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової або моральної шкоди, має право під час кримінального провадження до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов до обвинуваченого, або до фізичної чи юридичної особи, яка за законом несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями обвинуваченого.

Відповідно до ст.128 ч.5 КПК України цивільний позов у кримінальному провадженні розглядається судом за правилами, встановленими цим Кодексом. Якщо процесуальні відносини, що виникли у зв`язку з цивільним позовом, цим Кодексом не врегульовані, до них застосовуються норми Цивільного процесуального кодексу України за умови, що вони не суперечать засадам кримінального судочинства.

Згідно ст.62 ч.1,2 КПК України цивільним відповідачем у кримінальному провадженні може бути фізична або юридична особа, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану злочинними діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, та до якої пред`явлено цивільний позов у порядку, встановленому цим Кодексом. Права та обов`язки цивільного відповідача виникають з моменту подання позовної заяви органу досудового розслідування або суду. Таким чином вбачається необхідність в визнанні ОСОБА_5 цивільним відповідачем у даному кримінальному провадженні у зв`язку з заявленими позивними вимогами.

Водночас, вивченням матеріалів встановлено, що під час досудового розслідування в рамках вищезазначеного кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді Суворовського районного суд м. Одеси від 12.01.2023 року стосовно ОСОБА_5 був застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строк дії ухвали суду припиняє свою дію 10.03.2023р.

У ході підготовчого судового засідання прокурор надала письмове клопотання про застосування щодо обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, мотивуючи клопотання тим, що обвинувачений обґрунтовано обвинувачується у скоєнні інкримінованого йому злочину, яке відноситься до категорії тяжкого, не працевлаштований, не має міцних соціальних зв`язків, раніше неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності за вчинення корисних злочинів майнової спрямованості, крім цього на розгляді Приморського районного суду м. Одеси перебуває інший обвинувальний акт за обвинуваченням у скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст.187 ч.4, 185 ч.3 КК України, однак на шлях виправлення не став та вчинив новий злочин, у зв`язку з чим ризики, передбачені ст.ст.177, 178 КПК України не змінилися та дають підстави вважати, що обвинувачений може переховуватися від суду, продовжити свою злочинну діяльність, впливати на свідків з метою зміни ними показів у суді, більш м`які запобіжні заходи, на думку прокурора, не можуть забезпечити належної поведінки обвинуваченого та запобігти ризикам. В прохальній частині клопотання прокурором не вказано про визначення розміру застави як альтернативного запобіжного заходу.

Дослідивши надані до суду матеріали, приймаючи до уваги особу ОСОБА_5 , який за змістом обвинувального акту офіційно не працевлаштований, тяжкість вчиненого кримінального правопорушення, у скоєнні якого обвинувачується ОСОБА_5 та покарання, що загрожує у разі визнання особи винною, а також наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, які дають підстави вважати, що обвинувачений може переховуватися від суду або вдатися до спроб будь-яким чином перешкоджати кримінальному провадженню; вислухавши думку учасників процесу захисника ОСОБА_4 , яка заперечувала проти задоволення клопотання сторони обвинувачення, вважаючи за можливе змінити відносно підзахисного запобіжний захід з тримання під вартою на інший, не пов`язаний з знаходженням у слідчому ізоляторі; обвинуваченого, який приєднався до думки захисника та просив застосувати до нього домашній арешт; враховуючи положення ст.315 ч.3 КПК України, оцінюючи у сукупності викладені доводи, суд вважає за доцільне продовжити щодо обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Одеський слідчий ізолятор» за наступними підставами.

Відповідно до ст.315 ч.3 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу.

Відповідно до п.5 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

За змістом ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватись від органів суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.

З урахуванням вищевикладеного, приймаючи до уваги, що судовий розгляд по справі тільки призначений, за змістом пред`явленого обвинувачення дії ОСОБА_5 за ст.185 ч.4 КК України відповідно до положень ст.12 КК України відносяться до тяжкого злочину, за який, у разі визнання особи винною, передбачене максимальне покарання у вигляді позбавлення волі строком до 8 років, приймаючи до уваги особу обвинуваченого, який, виходячи зі змісту обвинувального акту, раніше неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності за скоєння злочинів майнової спрямованості, свідомо вчинив нове умисне кримінальне правопорушення в умовах воєнного стану у той час, коли на розгляді іншого суду перебуває інший обвинувальний акт, що характеризує його як особу схильну до скоєння злочинів, офіційно не працевлаштований, не має постійних джерел доходів для матеріального існування, міцних соціальних зв`язків, що у сукупності дає підстави вважати, що обвинувачений може переховуватися від суду з метою уникнення кримінальної відповідальності, або іншим чином перешкоджати розгляду кримінального провадження шляхом впливу на свідків з метою зміни ними показів у суді, вбачається ймовірність вчинення іншого кримінального правопорушення, у зв`язку з чим суд дійшов до висновку що раніше обраний запобіжний захід відносно ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою відповідає характеру та ступеню тяжкості інкримінованого обвинуваченому діяння, на теперішній час ризики, передбачені ст.177 КПК України не втратили своєї актуальності, що унеможливлює застосування щодо обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу, будь-яких виключних обставин, які б були перешкодою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою судом не встановлено.

Разом з цим статтею 183 ч.3 КПК України регламентовано, що суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Згідно положення ст.182 ч.4 КПК України розмір застави визначається судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Згідно положення ст.182 ч.5 п.2 КПК України розмір застави у кримінальному провадженні визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З урахуванням особи обвинуваченого, приймаючи до уваги характер і обставини інкримінованого обвинуваченому діяння за ст.185 ч.4 КК України, вчиненого в умовах воєнного стану, та наявність встановлених у судовому засіданні ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу, при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд вважає за можливе в якості альтернативного запобіжного заходу та гаранту виконання обов`язків визначити розмір застави у межах розміру, передбаченого п.2 ч.5 ст.182 КПК України, який передбачений для осіб обвинувачених у вчиненні тяжкого злочину - а саме 30 розмірів прожиткового мінімуму, що станом на 1.01.2023р. складає 2684 гривень, тобто 80520 гривень, що на думку суду буде достатнім для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Таким чином, на підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст.132, 177-178, 183, 194, 196, 205, 314-1, 314-315, 369-372, 392 КПК України, суд,-

Постановив:

Призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту відповідного кримінального провадження на 10.03.2023 року 11:10 годин у відкритому судовому засіданні в приміщенні Суворовського районного суду м. Одеси, зала судових засідань № 11.

Судовий розгляд проводити у відкритому судовому засіданні одноособово за участю прокурора, представника потерпілого, захисника, обвинуваченого.

У судове засідання викликати учасників судового провадження.

Прийняти позовну заяву ТОВ «Сокар Петролеум» про стягнення з ОСОБА_5 на користь ТОВ «Сокар Петролеум» завданої матеріальної шкоди у розмірі 1270,30 гривень, яка заявлена у кримінальному провадженні за №0000487 від 14.07.2022р. за обвинуваченням ОСОБА_5 , у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ст.185 ч.4 КК України, до розгляду у судовому засіданні.

Ухвала суду у даній частині окремому оскарженню не підлягає. Заперечення проти ухвали можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене частиною першою ст.392 КПК України.

Клопотання прокурора про продовження відносно обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити частково.

Продовжити щодо обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Одеський слідчий ізолятор» до 28.04.2023р. включно з визначенням розміру застави.

Визначити розмір застави, як альтернативного запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання обвинуваченим ОСОБА_5 обов`язків, передбачених КПК України у межі - 30 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 1.01.2023р., що складає 80520 (вісімдесят тисяч п`ятсот двадцять) гривень.

Зазначену суму підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести на депозитний рахунок для зараховування заставних сум:

Призначення платежу: відповідно ухвали Суворовського районного суду м. Одеси від 28.02.2023 року заставна сума за ОСОБА_5 .

Обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави.

У разі внесення застави покласти на ОСОБА_5 обов`язки строком на два місяці, передбачені ч.5 ст.194 КПК України, а саме прибувати за кожною вимогою до суду; не відлучатися з населеного пункту в якому він проживає, без дозволу суду; повідомляти суд про зміну свого місця проживання та роботи; утримуватись від спілкування зі свідками та потерпілими по справі.

Роз`яснити обвинуваченому, що відповідно до ч.ч. 8, 10, 11 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений не з`явився за викликом до суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суд вирішує питання про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч.7 ст.194 КПК України. Застава внесена обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Строк дії ухвали складає 60 днів з дня її проголошення та припиняє свою дію 28.04.2023 року.

Копію ухвали направити до ДУ «Одеський слідчий ізолятор» для виконання.

Ухвала суду про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, постановленої під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті, підлягає апеляційному оскарженню безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу суду зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Головуючий суддя: ОСОБА_1