Справа № 202/2691/23
Провадження № 1-кс/202/1381/2023
УХВАЛА

Іменем України

23 лютого 2023 року слідчий суддя Індустріального районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3

захисника адвоката ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

розглянувши у судовому засіданні в залі суду м. Дніпро в режимі відеоконференції, клопотання прокурора відділу Донецької обласної прокуратури ОСОБА_6 у кримінальному провадженні № 0002907 від 10.12.2020 року, про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 185, ч. 5 ст. 186, ч. 3 ст. 28, ч. 1 ст. 32, ч.1 ст. 357 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Індустріального районного суду м. Дніпропетровська надійшло вищезазначене клопотання в якому вказано, що ОСОБА_5 пред`явлено обвинувачення у вчиненні злочинів, передбачених ч. 5 ст. 185, ч. 5 ст. 186, ч. 3 ст. 28, ч. 1 ст. 32, ч.1 ст. 357 КК України, а також в обґрунтування необхідності продовження тримання обвинуваченого під вартою, прокурором зазначено, що ОСОБА_5 може: переховуватися від суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого у кримінальному провадженні , вчинити інше кримінальне правопорушення, і заявлені ризики не зменшились.

Прокурор у судовому засіданні вказавши на наявність підстав для продовження відносно обвинуваченого строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, підтримав клопотання та просив його задовольнити.

Обвинувачений ОСОБА_5 в судовому засіданні в режимі відеоконференції зазначив, що вже тривалий час утримується під вартою, що є порушенням його прав. При цьому, ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, прокурором не доведені, а тому просив змінити запобіжний захід на більш м`який, у вигляді домашнього арешту за місцем мешкання його брата, за адресою: АДРЕСА_1 .

Захисник адвокат ОСОБА_4 в судовому засіданні просив відмовити у задоволенні клопотання, оскільки обвинувачений вже тривалий час утримується під вартою, та на теперішній час відсутні підстави для продовження строку виключного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Дослідивши матеріали клопотання та заслухавши думку сторін, слідчий суддя прийшов до наступних висновків.

Слідчим суддею встановлено, що в провадженні Краматорського міського суду Донецької області перебуває кримінальне провадження внесене до ЄРДР за № 0002907 за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні злочинів, передбачених ч. 5 ст. 185, ч. 5 ст. 186, ч. 3 ст. 28, ч. 1 ст. 32 ч. 1 ст. 357 КК України.

Згідно з довідкою Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 14 лютого 2023 року кримінальне провадження відносно ОСОБА_5 до суду не надходило.

Розпорядженням Верховного Суду № 8/0/9-22 від 15.03.2022 року «Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану (Краматорський міський суд Донецької області)», відповідно до ч. 7 ст. 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», враховуючи неможливість здійснювати правосуддя під час воєнного стану змінено територіальну підсудність судових справ з Краматорського міського суду Донецької області на Індустріальний районний суд м. Дніпропетровська.

В рамках даного кримінального провадження відносно ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, який в подальшому неодноразово було продовжено, останній раз ухвалою Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 26 грудня 2021 року строком на 60 діб, тобто до 24.02.2023 року включно.

Законом України "Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення, Кримінального кодексу України та Кримінального процесуального кодексу України щодо виконання рішень Європейського суду з прав людини" від 18 жовтня 2022 року №2690-IX, який набув чинності 06.11.2022 року, внесено ряд змін до Кримінального процесуального кодексу України, щодо порядку розгляду клопотань про застосування та продовження дії запобіжних заходів.

Так, відповідно до частини четвертої статті 176 КПК України (в редакції Закону №2690-IX) запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування та до початку підготовчого судового засідання - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.

Частиною шостою статті 199 КПК України (в редакції Закону №2690-IX) передбачено у разі закінчення строку запобіжного заходу до проведення підготовчого судового засідання прокурор не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення строку дії попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу може подати к лопотання про його продовження. Розгляд такого клопотання здійснюється слідчим суддею за правилами цієї статті.

Отже, наведеними положеннями Закону надано право слідчому, за погодженням з прокурором, та прокурору до початку підготовчого судового засідання (до проведення підготовчого судового засідання) звертатися до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу або його продовження, та, відповідно, надано повноваження слідчому судді на розгляд таких клопотань за межами досудового розслідування.

У наведених нормах Закону законодавцем застосовано формулювання "до початку підготовчого судового засідання" (ч. 1 ст. 176 КПК) та "до проведення підготовчого судового засідання" (ч. 6 ст. 199 КПК).

Таким чином, аналіз положень статей 176, 199 КПК України (в редакції Закону №2690-IX), у взаємозв`язку з положеннями статті 314 КПК України, дає підстави для висновку про те, що слідчий суддя наділений повноваженнями на розгляд клопотань слідчого та/або прокурора про застосування запобіжного заходу або його продовження лише у випадках коли обвинувальний акт надіслано (подано) до суду, однак підготовче судове засідання судом ще не призначено, або ж призначено, проте термін дії запобіжного заходу закінчується до дати проведення такого засідання.

Після зміни підсудності, підготовче засідання у даному кримінальному провадженні судом не призначено, а строк дії запобіжного заходу застосованого відносно ОСОБА_5 , спливає, а відтак розгляд і вирішення клопотання прокурора, на даному етапі, віднесено до повноважень слідчого судді.

Згідно зі ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам вчиняти дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Відповідно до ч. 3 ст. 199 КПК України при продовженні строку тримання під вартою слідчий суддя, окрім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, враховує наявність обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою.

Що ж стосується наявності підстав для продовження строку тримання під вартою ОСОБА_5 ,то слідчий суддя вважає, що викладені прокурором у клопотанні відомості щодо існування окремих ризиків неналежної процесуальної поведінки обвинуваченого, та наявності ризиків, передбачених п.п. 1-3 ч. 1 ст. 177 КПК України є обґрунтованими та виправдовують необхідність продовження відносно ОСОБА_5 строку тримання під вартою,

Вирішуючи питання про продовження строку дії запобіжного заходу, слідчим суддею враховуються дані про особу обвинуваченого, який має середню освіту, не працевлаштований, неодружений, має місце реєстрації за яким і мешкає, а також те, що матеріали клопотання не містять будь-яких даних, що поточний стан його здоров`я перешкоджає перебуванню в ізоляції від суспільства.

Крім того, при вирішенні питання про продовження строку тримання під вартою слідчий суддя бере до уваги те, що ОСОБА_5 раніше не судимий, однак на даний час обвинувачується у скоєнні кримінального проступку проти авторитету органів державної влади, органів місцевого самоврядування, та особливо тяжких злочинів проти власності, вчинених за попередньою змовою групою осіб, як за ознак ретельного планування, так і з розподіленням відповідних ролей, і ці обставинисвідчать про підвищену небезпеку протиправних дій останнього, що в свою чергу вказує на наявність ризику вчинення іншого кримінального правопорушення, за умов не перебування ізольованим від суспільства в межах запобіжного заходу, а також те, що обвинувачений може переховуватися від суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого у кримінальному провадженні.

Слідчий суддя вважає, що прокурором під час розгляду клопотання надано достатньо матеріалів (доказів), які є достатніми для переконання, та з врахуванням сукупності викладених обставин, даних про особу обвинуваченого, враховуючи тяжкість і характер кримінальних правопорушень, у вчинені яких обвинувачується ОСОБА_5 для забезпечення належного виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, єдиним запобіжним заходом, який надасть можливість запобігти усім вищевказаним ризикам, є запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Оцінюючи вищевказані обставини, слідчий суддя також приймає до уваги практику ЄСПЛ, зокрема, тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» №33977/96 від 26 липня 2001 року ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

Європейський Суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Крім того, слідчий суддя звертає увагу про відсутність інформації та відповідних доказів про наявність у обвинуваченого брата, відомостей що останній мешкає саме за адресою, зазначеною ОСОБА_5 , а також те, що останній має право на проживання у вказаному ним житлі.

При цьому, за вказаною в судовому засіданні обвинуваченим адресою - АДРЕСА_1 , розташований дев`ятиповерховий житловий будинок, який містить 10 під`їздів, що вказує на неточність наданих обвинуваченим відомостей.

Таким чином, на підставі наданих слідчому судді матеріалів, оцінюючи всі встановлені під час розгляду клопотання обставини, слідчий суддя обґрунтовано вважає, що більш м`які запобіжні заходи можуть не забезпечити належної поведінки обвинуваченого, що вказує на необхідність продовження застосованого відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Продовжуючи строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий суддя виходить із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177, 178, 183 КПК України, слідчий суддя не визначає розмір застави у кримінальному провадженні, оскільки ОСОБА_5 обвинувачується, зокрема, у скоєнні умисного особливо тяжкого злочину, вчиненого із застосуванням насильства.

Керуючись ст.ст. 176, 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 199, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора відділу Донецької обласної прокуратури ОСОБА_6 у кримінальному провадженні № 0002907 від 10.12.2020 року, про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 185, ч. 5 ст. 186, ч. 3 ст. 28, ч. 1 ст. 32, ч.1 ст. 357 КК України - задовольнити.

Продовжити відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 185, ч. 5 ст. 186, ч. 3 ст. 28, ч. 1 ст. 32, ч.1 ст. 357 КК України,строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до 21 квітня 2023 року включно.

Повний текст ухвали оголошено о 11 годині 40 хвилин 24 лютого 2023 року.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1