Справа № 754/2876/23
У Х В А Л А

Іменем України

07 березня 2023 року м.Київ

Слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участі заявника ОСОБА_3 розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві в приміщенні суду скаргу потерпілої ОСОБА_3 на рішення дізнавача про часткову відмову в задоволенні клопотання від 30.12.2022,

ВСТАНОВИВ :

до слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва 02.03.2023 надійшла скарга потерпілої ОСОБА_3 за змістом якої заявниця не погоджується із наслідками розгляду її клопотання від 30.12.2022 щодо призначення психологічної експертизи із використанням поліграфа. Так, постановою старшого дізнавача ВД Деснянського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_4 від 20.02.2023 призначена судова психологічна експертиза. Потерпіла не погоджуючись із доцільністю проведення вказаної експертизи без використання поліграфа, просить поновити строк на оскарження та зобов`язати Деснянське УП ГУНП у м. Києві призначити судову психологічну експертизу із застосуванням спеціального технічного засобу - комп`ютерного поліграфа.

В судовому засіданні потерпіла ОСОБА_3 , скаргу підтримала та просила її задовольнити. Додатково зазначила, що використання поліграфа необхідно для виключення сумнів щодо правдивості її свідчень в тому, що грошові кошти із депозитного рахунку вона не знімала, та підписи у банківських документах на переказ готівки їй не належать.

Дізнавач до залу судового засідання не з`явилась, іншого представника Деснянський УП ГУНП у м. Києві до суду не спрямував, опираючись на вимоги ч.3 ст.306 КПК України, слід дійти висновку про можливість розгляду скарги за їх відсутності, оскільки відсутність особи бездіяльність, якої оскаржується не є перешкодою для розгляду скарги.

Вислухавши доводи потерпілої, дослідивши скаргу та додані до неї додатки, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Так, вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений ст. 303 ч. 1 КПК України.

Згідно ст. 303 ч. 1 п. 7 КПК України, на досудовому провадженні може бути оскаржені рішення слідчого, дізнавача, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій, - особою, якій відмовлено у задоволенні клопотання, її представником, законним представником чи захисником.

Як вбачається з матеріалів скарги, ВД Деснянського УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні №0001239 від 19.02.2020 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ст. 190 ч. 1 КК України, де ОСОБА_3 є потерпілою.

У грудні 2022 року, потерпіла ОСОБА_3 , в межах досудового розслідування кримінального провадження №0001239 від 19.02.2020, звернулась до Деснянського УП ГУНП у м. Києві із клопотанням щодо ініціювання проведення психологічної експертизи - опитування із застосуванням спеціального технічного засобу - комп`ютерного поліграфу.

Відповідно до вимог ст. 220 КПК України, клопотання сторони захисту, потерпілого і його представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, про виконання будь-яких процесуальних дій та у випадках, установлених цим Кодексом, іншої особи, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, або її представника слідчий, дізнавач, прокурор зобов`язані розглянути в строк не більше трьох днів з моменту подання і задовольнити їх за наявності відповідних підстав.

Згідно ст. 220 ч. 2 КПК України, про результати розгляду клопотання повідомляється особа, яка заявила клопотання. Про повну або часткову відмову в задоволенні клопотання виноситься вмотивована постанова, копія якої вручається особі, яка заявила клопотання, а у разі неможливості вручення з об`єктивних причин - надсилається їй.

20.02.2023 старшим дізнавачем ВД Деснянського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_4 було розглянуто клопотання потерпілої ОСОБА_3 та винесено постанову про призначення судової психологічної експертизи.

Відповідно до змісту ст. 220 КПК України, результатом розгляду клопотання є його задоволення, часткова або повна відмова в задоволенні. Встановлено, що дізнавачем не були порушені вимоги ст. 220 КПК України.

Положеннями ст. 93 КПК України, передбачено, що потерпілий, здійснює збирання доказів шляхом витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, службових та фізичних осіб речей, копій документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій, актів перевірок; ініціювання проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій та інших процесуальних дій, а також шляхом здійснення інших дій, які здатні забезпечити подання суду належних і допустимих доказів.

Частиною 1 ст. 243 КПК України регламентовано, що експерт залучається у разі наявності підстав для проведення експертизи за дорученням сторони кримінального провадження.

Як вбачається зі змісту клопотання потерпілої ОСОБА_3 , остання просила Деснянський УП ГУНП у м. Києві призначити психологічну експертизу з використанням поліграфа.

Згідно ст. 1 Закону України «Про судову експертизу», судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні органів дізнання, досудового та судового слідства.

Судова експертиза з використанням поліграфа це психологічна експертиза у вигляді дослідження експертом-поліграфологом на основі спеціальних знань з використанням поліграфа психофізіологічних реакцій особи у відповідь на пред`явлені в ході дослідження стимули з метою перевірки достовірності інформації, що надається досліджуваною особою.

За своїм визначенням поліграф є різновидом психофізіологічної апаратури і являє собою комплексну багатоканальну апаратну методику реєстрації змін психофізіологічних реакцій людини у відповідь напред`явлення за спеціальною схемою певних психологічних стимулів; аналіз інформації, отриманоївід людини в процесі опитування за допомогою поліграфа, як стверджується, дає змогу одержувати необхідну орієнтувальну інформацію та виявляти ту, яку людина приховує.

Поліграф - це багатоканальний осцилограф, який проводить одночасний запис показників кров`яного тиску, дихання, рухових реакцій, робить електрокардіограму тощо. Даний пристрій не читає думки, а лише реєструє фізіологічну активність та зміну її параметрів. Він виявляє не брехню, а лише збудження, яке з певною долею вірогідності може свідчити про неправду. По фізіологічним реакціям не можна точно встановити природу процесу, що їх викликав (позитивна чи негативна емоція, біль,якісь асоціації, брехня, переляк).

Пунктом 6.8 «Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень» (далі Інструкція), затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 року № 53/5, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 03.11.1998 за №705/3145,з метою отримання лише орієнтувальної інформації можуть проводитися опитування із застосуванням спеціального технічного засобу - комп`ютерного поліграфа.

Пунктом 6.8.1 Інструкції передбачено, що предметом опитування із застосуванням спеціального технічного засобу - комп`ютерного поліграфа є отримання орієнтувальної інформації щодо: ступеня ймовірності повідомленої опитуваною особою інформації; повноти наданої опитуваною особою інформації; джерела отриманої опитуваною особою інформації; уявлень опитуваної особи про певну подію; іншої орієнтувальної інформації, необхідної для конструювання версій розслідування певних подій.

Виходячи ж з вимог ч.2 ст.28 Конституції України, п.6.8.2 «Інструкції», відповідні опитування, як різновид медико-психологічних дослідів, можуть проводитися тільки за наявності письмової згоди особи, яка проходитиме опитування.

Відповідно до чинного законодавства, законодавець дозволяє використовувати поліграф у вузькому професійному колі. Разом з тим, положеннями чинного кримінального процесуального законодавства не передбачена можливість перевірки правдивості показань учасників судового розгляду із застосуванням поліграфа («детектора брехні») або прийняття судом в якості доказу отриманих таким чином відомостей, які носять орієнтовний характер.

Згідно зст.84КПК України джерелами доказів є показання, речові докази,документи,висновки експертів. Процесуальним законодавством опитування з використанням поліграфу не віднесено до джерел доказів.

Статтею 101 КПК України визначено, що висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень та зроблені за їх результатами висновки, обґрунтовані відповіді на запитання, поставлені особою, яка залучила експерта, або слідчим суддею чи судом, що доручив проведення експертизи.

З огляду на викладене, висновок психофізіологічного опитування особи з використанням поліграфа не відноситься до висновків експерта в розумінні ст.ст. 84, 101 КПК України, результати перевірок на поліграфі мають орієнтовне значення, а висновки мають ознаки вірогідності.

Також, слід зауважити, що зазначена експертиза не відноситься до експертиз, передбачених ч. 2 ст. 242 КПК України, проведення яких є обов`язковим.

Крім того, призначення психологічної експертизи з використанням поліграфу у даному кримінальному провадженні, на думку судді, є невиправданим, оскільки правдивість і неправдивість показань потерпілої ОСОБА_3 , носить етичний та юридичний характер і відноситься до сфери понять, прояв яких не можливо зафіксувати фізичними приладами. Поліграф лише об`єктивно реєструє фізіологічні функції організму, дозволяє зафіксувати емоційну напругу, пов`язану з питаннями тесту.

Аналогічну правову позицію висловила Перша судова палата Касаційного кримінального суду Верховного Суду у постанові від 06.03.2018 року (справа №686/12914/16-к, провадження №51-173 км 18), яка зауважила, що висновки психофізіологічного дослідження не можуть бути взяті до уваги як доказ достовірності показань особи, у зв`язку з тим, що оцінку достовірності показань надає слідчий або суд, але аж ніяк не психологічна експертиза.

За викладених обставин у задоволенні скарги потерпілої ОСОБА_3 слід відмовити.

Вирішуючи питання поновлення строків оскарження, слід дійти до висновку про необхідність задоволення клопотання потерпілої в частині їх поновлення, оскільки за матеріалами наданими у розпорядження слідчого судді, відсутні відомості про своєчасне повідомлення потерпілої про розгляд її клопотання та призначення судової психологічної експертизи. Твердження потерпілої про отримання копії оскаржуваної постанови дізнавача лише 01.03.2023, за переднім звернення до прокурора, за результатами розгляду скарги ОСОБА_3 не спростовані.

Керуючись ст.ст. 220, 303, 306, 307 КПК України, слідчий суддя -

ПОСТАНОВИВ :

Поновити потерпілій ОСОБА_3 строк на оскарження постанови від 20.02.2023 про призначення судової психологічної експертизи за матеріалами кримінального провадження №0001239 від 19.02.2020

В задоволенні скарги потерпілої ОСОБА_3 на бездіяльність старшого дізнавача ВД Деснянського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_4 , яка полягає у призначенні 20.02.2023 судової психологічної експертизи без застосування поліграфа, відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1