Справа № 991/6330/22
У Х В А Л А

20 грудня 2022 року м. Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

заявника - ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

в с т а н о в и в:

І. Суть питання, що вирішується ухвалою, і за чиєю ініціативою воно розглядається

1.13 та 15 грудня 2022 року на розгляд слідчого судді Вищого антикорупційного суду надійшли скарги ОСОБА_3 на бездіяльність прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора (далі - прокурора САП ОГП), що полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі - ЄРДР).

2.16 грудня 2022 року для забезпечення повного та ефективного розгляду, слідчим суддею в порядку, передбаченому ст. 217, 334 КПК України (далі - КПК), прийнято рішення про об`єднання проваджень за вказаними скаргами ОСОБА_3 в одне провадження, у зв`язку з тим, що вказані скарги подані однією і тією ж самою особою та предметом їх оскарження є бездіяльність прокурора САП щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання однієї і тієї ж заяви про кримінальне правопорушення.

3.У поданих скаргах ОСОБА_3 зазначив, що 10 листопада 2022 року звернувся до САП з заявою № VYH--01 про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених статтями 364, 364-1, 365-2 КК України (далі - КК), стосовно коштів ряду українських банків із використанням кореспондентських рахунків, відкритих в «Меіnl Bank Aktiengeselschaft», головою Національного банку України ОСОБА_4 , заступником Голови Національного банку України ОСОБА_5 , директорами-розпорядниками ФГВФО, міністром внутрішніх справ України ОСОБА_6 , начальниками ГСУ Міністерства внутрішніх справ та ГСУ Національної поліції, головою Державної служби фінансового моніторингу України. Внаслідок невчинення прокурором САП належного процесуального реагування на вказану заяву, передбаченого ст. 214 КПК, вимушений був звернутися до слідчого судді Вищого антикорупційного суду з відповідною скаргою на бездіяльність прокурора САП. Вказану заяву було задоволено частково та прийнято 06 грудня 2022 року ухвалу про зобов`язання уповноважених осіб Офісу Генерального прокурора внести до ЄРДР відомості за заявою ОСОБА_3 про вчинення кримінального правопорушення від 10 листопада 2022 року за № VYH--01. У зв`язку з невиконанням вимог вказаного судового рішення, ОСОБА_3 знову звернувся до слідчого судді Вищого антикорупційного суду з відповідною скаргою, у якій просив зобов`язати уповноважених осіб САП ОГП внести до ЄРДР відомості про вчинення кримінальних правопорушень за його заявою, надати йому витяг з ЄРДР, пам`ятку про права та обов`язки потерпілого, про результати виконання ухвали негайно поінформувати слідчого суддю Вищого антикорупційного суду.

ІІ. Позиції учасників судового провадження

4.У судовому засіданні ОСОБА_3 підтримав подані скарги, просив їх задовольнити з підстав, викладених у них.

5.Представник особи, бездіяльність якої оскаржується, у судове засідання не з`явився, про розгляд скарг повідомлявся належним чином, що відповідно до положень ч. 3 ст. 306 КПК не перешкоджає проведенню розгляду скарг ОСОБА_3 на бездіяльність прокурора САП ОГП.

6.Натомість, прокурор САП ОГП ОСОБА_7 направив на адресу суду письмові пояснення, відповідно до яких за аналогічними заявами ОСОБА_3 здійснюється досудове розслідування відповідних проваджень Солом`янським управлінням поліції ГУ НП у м. Києві. Прокурор зазначає про ухвали слідчих суддів Вищого антикорупційного суду та колегії суддів Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду, відповідно до яких неодноразово до цього вносились відомості до ЄРДР за заявами ОСОБА_3 . Водночас, підслідність у всіх цих провадженнях кожного разу було визначено за Солом`янським управлінням поліції ГУ НП у м. Києві. Викладене у заяві ОСОБА_3 правопорушення вже розслідується як мінімум із вересня 2020 року. За таких обставин, як вказує прокурор, заява ОСОБА_3 прокурорами САП ОГП не розглядалась, а була передана до прокуратури, що здійснює нагляд за Солом`янським управлінням поліції ГУ НП у м. Києві для розгляду в межах досудового розслідування наведених проваджень. На підтвердження зазначених доводів прокурором долучено до пояснень копії витягів із ЄРДР щодо вказаних кримінальних проваджень та копії постанов про визначення підслідності у цих кримінальних провадженнях.

ІІІ. Положення закону, якими керувався слідчий суддя при постановленні ухвали

7.Глава 26 КПК гарантує особі можливість оскарження рішень, дій чи бездіяльності органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування до слідчого судді. На досудовому провадженні може бути оскаржена, зокрема, бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення (п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК).

8.У відповідності до ч. 1 ст. 214 КПК прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР.

9.Окрім цього, відповідно до пунктів 4, 5 ч. 5 ст. 214 КПК до ЄРДР, серед іншого, вносяться відомості про: короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.

10.З аналізу вказаних норм вбачається обов`язок уповноважених органів здійснити фіксацію наданих особою відомостей про кримінальне правопорушення. Водночас, варто зазначити, що передбачена чинним КПК процедура внесення відомостей не свідчить, що взагалі відсутні критерії для внесення чи невнесення відповідних відомостей до ЄРДР. Вона передбачає те, що для перевірки відповідних підстав не потрібно проводити детальну оцінку викладених у заяві відомостей, а необхідно лише перевірити зміст самої заяви.

11.Завданням судового контролю на цій стадії є перевірка зазначених скаржником обставин, що, на його думку, вказують на бездіяльність слідчого чи прокурора, та за наявності відповідних підстав - відновлення порушених прав.

ІV. Встановлені слідчим суддею обставини із посиланням на докази

12.З наданих скарг та доданих до них матеріалів вбачається, що 10 листопада 2022 року ОСОБА_3 направив на електронну пошту САП ОГП заяву № VYH--01 про вчинення кримінальних правопорушень. Того ж дня вказану заяву отримано САП ОГП , що підтверджується інформацією (знімком екрану) про доставку електронного листа (а.с.22, 23).

13.У заяві вказується про вчинення головою Національного банку України, заступником голови Національного банку України, директорами-розпорядниками Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, Міністром внутрішніх справ України, начальниками ГСУ МВСУ та ГСУ НПУ, головою Державною служби фінансового моніторингу України кримінальних правопорушень, передбачених статтями 364, 364-1, 365-2 КК (а.с.17-21).

14.В обґрунтування заяви ОСОБА_3 зазначає, що він був вкладником і кредитором 4-ї черги ПАТ «Конверсбанк» (нині - ПАТ «Міський комерційний банк»), кошти якого виведені через банк нерезидент «Меіnl Bank Aktiengesellschaft», внаслідок чого вкладники втратили вклади на суму більше 62 млн. євро.

15.Із пояснень, наданих прокурором САП ОГП ОСОБА_7 , який в кожному випадку був реєстратором відомостей про кримінальні правопорушення у ЄРДР за заявами ОСОБА_3 , вбачається, що раніше ОСОБА_3 уже неодноразово звертався до НАБУ із заявою про вчинення кримінального правопорушення, в якій були викладені відомості з аналогічним змістом. Зокрема, за заявами останнього до НАБУ за процесуальним керівництвом прокурорів САП ОГП здійснювалось досудове розслідування у кримінальних провадженнях № 0001493, 0000288, 0000336, 0000628, 0000896, 0000740, 0002416. Із наданих витягів із ЄРДР вбачається, що ці кримінальні провадження стосувались тих самих питань, що й вказані у заяві ОСОБА_3 , з якою він звернувся до САП ОГП цього разу (а.с.53-55, 58, 61-62, 65, 68-70, 73-75).

16.Варто зазначити, що підслідність у вказаних кримінальних провадженнях кожного разу постановою прокурора САП ОГП було визначено за Солом`янським управлінням поліції ГУ НП в м. Києві (а.с. 56-57, 59-60, 63-64, 66-67, 71-72, 76-79).

17.Вказане також можна прослідкувати із відкритого Єдиного державного реєстру судових рішень, ввівши ключові слова, вказані у заявах та скаргах ОСОБА_3 , зокрема й за «VYH». Із них вбачається, що за схожими, а часто аналогічними обставинами слідчими суддями Вищого антикорупційного суду неодноразово вносились відомості до ЄРДР за заявами ОСОБА_3

V. Мотиви, з яких слідчий суддя виходив при постановленні ухвали

18.Аналіз вищенаведених положень ст. 214 КПК дає підстави для висновків, що у них закріплено спрощену процедуру початку досудового розслідування.

19.Проте така спрощена процедура не означає, що взагалі відсутні критерії для внесення чи невнесення відповідних відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Її спрощеність виражається у тому, що для початку досудового розслідування не потрібно проводити попередню перевірку викладених у заяві відомостей, а необхідно лише перевірити зміст самої заяви.

20.Водночас, відповідно до положень ч. 4 ст. 218 КПК , на початку розслідування слідчий перевіряє наявність вже розпочатих досудових розслідувань щодо того ж кримінального правопорушення. У разі якщо буде встановлено, що іншим слідчим органу досудового розслідування або слідчим іншого органу досудового розслідування розпочато кримінальне провадження щодо того ж кримінального правопорушення, слідчий передає слідчому, який здійснює досудове розслідування, наявні у нього матеріали та відомості, повідомляє про це прокурора, потерпілого або заявника та вносить відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

21.Із досліджених матеріалів вбачається, що вказану вимогу законодавства прокурорами САП ОГП уже було виконано в межах розслідування зазначених кримінальних проваджень за аналогічними заявами ОСОБА_3 , коли їх було передано за підслідністю до Солом`янського управління поліції ГУ НП в м. Києві.

22.З наведеного вбачається, що права ОСОБА_3 щодо звернення з заявою про вчинення кримінального правопорушення, обставини якого наведені у заяві № VYH--01 від 10 листопада 2022 року, вже були предметом судового контролю та захищені в порядку, визначеному кримінальним процесуальним законом.

23.Чергове внесення відомостей до ЄРДР за аналогічними обставинами, на переконання слідчого судді, є недоцільним та лише вкотре навантажуватиме судові та правоохоронні органи необхідністю встановлення тих обставин, що неодноразово раніше були предметом їх перевірки, на підставі чого прийнято відповідні процесуальні рішення.

24.Отже, вимоги ОСОБА_3 щодо зобов`язання внести відомості до ЄРДР за його заявою не підлягають задоволенню.

25.Клопотання заявника зобов`язати уповноважених осіб надати йому пам`ятки про права та обов`язки потерпілого та витяг з ЄРДР не можуть бути задоволені слідчим суддею.

26.Відповідно до ст. 55 КПК потерпілим у кримінальному провадженні може бути, зокрема, фізична особа. Якій кримінальним правопорушенням завдано моральної, фізичної або майнової шкоди (ч. 1); потерпілим є також особа, яка не є заявником, але якій кримінальним правопорушенням завдана шкода і у зв`язку з цим вона після початку кримінального провадження подала заяву про залучення її до провадження як потерпілого (ч. 3).

27.Аналіз змісту ч. 5 указаної статті свідчить про те, що під час досудового розслідування саме слідчий або прокурор повноважні вирішувати питання, пов`язані з визнанням особи потерпілою або відмовою в такому визнанні.

28.Тобто зобов`язавши слідчого залучити особу в якості потерпілої та надати їй пам`ятку про права й обов`язки потерпілої, слідчий суддя своїм рішення покладе на слідчого такі зобов`язання, які суперечать змісту ст. 55 КПК, що за своєю суттю свідчить про фактичне втручання в процесуальні повноваження слідчого (правова позиція ККС ВС від 01 грудня 2022 року № 522/7836/21 (51-2328 км 22).

29.Окрім того слід зазначити, що у провадженні САП ОГП не перебувають матеріали жодного кримінального провадження за заявою ОСОБА_3 , а відомості за його новою подібною заявою внесенню до ЄРДР не підлягають.

30.Отже, уповноважені особи САП ОГП, що не здійснюють нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування за заявами ОСОБА_3 , не мають можливості розглядати його клопотання та надати йому витяг і пам`ятки про права та обов`язки.

Щодо зловживання ОСОБА_3 процесуальними правами

31.Кримінальний процесуальний закон України не містить окремого положення, яке визначає випадки та наслідки зловживання процесуальними правами. Водночас, як неодноразово наголошував у своїх рішеннях Верховний Суд, заборона зловживання процесуальними правами є загальноправовим принципом і поширюється на всі види судочинства (ухвала від 7 лютого 2022 року у справі № 266/108/22, від 7 листопада 2022 року у справі № 757/9655/22-к, та ін.).

32.Отже, відсутність визначеного законом переліку зловживань процесуальними правами учасників кримінального провадження, не означає, що такі зловживання не можуть бути встановлені судом або слідчим суддею під час здійснення правосуддя, а особи які їх вчиняють не зазнають негативних наслідків своєї поведінки.

33.З урахуванням завдань кримінального провадження та з огляду на визначені процесуальним законом повноваження, суд, слідчий суддя може визнати зловживанням процесуальними правами будь-які дії, які мають відповідну спрямованість.

34.Як свідчить судова практика, серед найпоширеніших видів зловживань учасниками кримінального провадження своїми процесуальними правами є дії, що полягають у поданні клопотання, скарги для вирішення питання, яке вже вирішено судом або слідчим суддею, за відсутності інших підстав або нових обставин чи доказів.

35.У постанові Вищого спеціалізованого суду України від 17 жовтня 2014 року № 11 «Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення» зазначається, що оцінюючи поведінку учасників кримінального провадження, слід враховувати існування випадків зловживання процесуальними правами. Водночас слід враховувати, що використання процесуальних прав, зокрема, заявлення клопотань, скарг, не може розцінюватися як перешкоджання здійсненню провадження, за винятком випадків, коли йдеться про зловживання правом.

36.Заборона зловживання правами закріплена і у ст. 17 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція). У розвиток цієї загальної заборони у ст. 35 Конвенції наводяться критерії прийнятності, серед яких зловживання правом на подання заяви до ЄСПЛ є самостійною підставою для визнання неприйнятною індивідуальної заяви. Як наслідок - позбавлення суб`єктивного права на звернення до ЄСПЛ, що певним чином є заходом відповідальності заявника. У свою чергу, критерії зловживання правом визначаються не в Конвенції, а в рішеннях ЄСПЛ. Встановлення наявності зловживання правом ЄСПЛ в кожному конкретному випадку вирішує виходячи із прецедентів, які загалом сформували систему випадків зловживання правом.

37.З урахуванням можливості використання практики ЄСПЛ як джерела права в Україні, вважаю, що такі підходи у питанні протидії процесуальним зловживанням мають бути сприйняті і у судовій практиці України.

38.Оскільки зловживання правом не становить собою правопорушення, його наслідком повинно бути переважно не застосування відповідних санкцій національними судами, а відмова у захисті права, яке спрямоване на зловживання.

39.Повертаючись до обставин цієї справи, слідчий суддя зазначає, що у поданих скаргах заявник ОСОБА_3 приховав від слідчого судді обставини, щодо неодноразового внесення до ЄРДР відомостей за його заявами, які за змістом є ідентичними або подібними до заяви № VYH--01. Також заявник не повідомив слідчому судді про низку рішень слідчих суддів за скаргами, подібними до тих, з якими він знову звернувся до Вищого антикорупційного суду (детально перелік таких рішень наведений в ухвалі Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду від 13 грудня 2022 року справа № 991/5782/22, провадження №11-сс/991/429/22).

40.Отже, має місце введення слідчого судді в оману шляхом подання завідомо неправдивих та неповних фактичних даних, які мають значення для розгляду справи, що призводить до затрат часу та засобів для перевірки таких неправдивих даних.

41.Зазначене є очевидною ознакою, яка характеризує дії заявника, як такі, що спрямовані на зловживання процесуальними правами.

42.Окрім того, про таке зловживання також вказує та обставина, що заявник, ще до завершення розгляду скарги, поданої ним до Вищого антикорупційного суду 13 грудня 2022 року, звернувся з аналогічною скаргою 15 грудня 2022 року.

43.У судовому засіданні заявник посилався на те, що діючи у такий спосіб, бажав щоб друга скарга потрапила на розгляд іншому слідчому судді.

44.Отже, встановлене слідчим суддею у цій справі зловживання заявником ОСОБА_3 своїми процесуальними правами на звернення до суду зі скаргами на бездіяльність щодо невнесення відомостей до ЄРДР, є самостійною підставою для відмови у захисті такого права, яке спрямоване на зловживання.

З урахуванням вищенаведеного, керуючись положеннями ст. 2, 214, 303-309, 372 КПК,

п о с т а н о в и в:

У задоволенні скарг ОСОБА_3 на бездіяльність прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду протягом п`яти днів з дня отримання її копії.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

Слідчий суддя ОСОБА_1