Роздільнянський районний суд Одеської області
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа № 511/2442/22

Номер провадження: 1-кс/511/996/22

10.11.2022 року слідчий суддя Роздільнянського районного суду Одеської областіОСОБА_1 ,за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , старшого слідчого ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Роздільна Одеської області, клопотання старшого слідчого відділення № 2 СВ Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Роздільнянської окружної прокуратури ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт Фрунзівка Роздільнянського району Одеської області, громадянина України, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого, який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 185 КК України, -

ВСТАНОВИВ:
10 листопада 2022 року на адресу Роздільнянського районного суду Одеської області надійшло вищевказане клопотання, в обґрунтування якого старший слідчий зазначив, що 27 вересня 2022 року в період часу з 12:30 по 13:00 ОСОБА_5 , перебував неподалік домоволодіння ОСОБА_8 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , де на вулиці він побачив велосипед марки «ARDIS», що належав ОСОБА_8 .

В цей час у ОСОБА_5 виник злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна в умовах воєнного стану, а саме: велосипеду марки «ARDIS», фіолетового кольору, 2015 року випуску, б/в, що належав ОСОБА_8 ..

ОСОБА_5 , реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна, діючи повторно, переслідуючи мету особистого збагачення, в умовах воєнного стану, шляхом вільного доступу, переконавшись в тому, що його злочинні дії залишаються непоміченими для оточуючих і його намірам ніхто не зможе перешкодити, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, таємно викрав велосипед марки «ARDIS», фіолетового кольору, 2015 року випуску, б/в, що належав ОСОБА_8 , вартістю 3054 гривень.

В подальшому ОСОБА_5 , сів на викрадений велосипед марки «ARDIS», фіолетового кольору, 2015 року випуску, б/в, та привіз його до території свого домоволодіння, тим самим розпорядившись викраденим майном на власний розсуд.

Своїми незаконними діями ОСОБА_5 заподіяв ОСОБА_8 , матеріальну шкоду на суму вартістю 3054 гривень.

31 жовтня 2022 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні вищевказаного кримінального правопорушення.

Підозра грунтується на зібраних у кримінальному провадженні доказах, а саме: письмовою заявою ОСОБА_8 від 19.10.2022; оглядом місця події від 19.10.2022; допитом потерпілого ОСОБА_8 від 19.10.2022; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 20.10.2022; протоколом від 20.10.2022, де ОСОБА_9 добровільно видала велосипед марки «ARDIS», фіолетового кольору, 2015 року випуску, б/в, який їй привіз ОСОБА_5 ; розпискою потерпілого ОСОБА_8 ; висновком товарознавчого дослідження від 24.10.2022; протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_5 від 31.10.2022.

При цьому, наразі у органу досудового розслідування з метою запобігання ризикам (підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування/суду; незаконно впливати на свідка у цьому кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється) виникла необхідність в обранні підозрюваному запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Окрім того, слідчий та прокурор зауважили, що інші більш м`які запобіжні заходи не зможуть забезпечити запобіганню встановленим ризикам.

Позиція учасників розгляду клопотання.
Слідчий та прокурор клопотання підтримали, просили задовольнити.

Підозрюваний та захисник не заперечували проти задоволення клопотання.

Висновки слідчого судді за результатами розгляду клопотання.
Відділенням № 2 СВ Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області проводиться досудове розслідування по матеріалам кримінального провадження №0000472 від 19 жовтня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 185 КК України.

Частина перша статті 177 КПК України регламентує, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Положенння частини другої статті 177 КПК України визначають, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Диспозиція частини першої статті 194 КПК України регламентує, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справах «Фокс, Кембел і Харлі проти Об`єднаного Королівства» від 30 серпня 1990 року, «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Крім того, відповідно до практики ЄСПЛ за статтею 5 ЄКПЛ обгрунтована підозра означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Наразі стороною обвинувачення доведена наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з вчиненням вказаного злочину, та їх кількість достатня для подальшого розслідування.

При цьому, стороною обвинувачення доведена наявність достатніх підстав вважати, що існують наразі наступні ризики, які передбачені диспозицією статті 177 КПК України, а саме: підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування/суду; незаконно впливати на свідка у цьому кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Окрім того, слідчий суддя зазначає, що КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому, оскільки під поняттям «ризик» - слід розуміти обґрунтовану ймовірність протидії обвинуваченого кримінальному провадженню у формах, передбачених диспозицією статті 177 КПК.

Пункт сорок другий рішення Європейського Суду з прав людини від 13.01.2011 року у справі «Михалкова та інші проти України» визначає, що розслідування має бути ретельним, безстороннім і сумлінним. Розслідування повинне забезпечити встановлення винних осіб та їх покарання. Органи державної влади повинні вжити всіх заходів для отримання всіх наявних доказів, які мають відношення до події, показань очевидців, доказів експертиз. Будь-які недоліки у розслідуванні, які підривають його здатність встановити відповідальну особу, створюють ризик недодержання такого стандарту.

Частина 1 статті 181 КПК України визначає, що домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Диспозиція частини другої статті 181 КПК України регламентує, що домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Санкція частини 4 статті 185 КК України передбачає покарання у виді позбавленням волі на строк від п`яти до восьми років, та за класифікацією відноситься до категорії тяжких злочинів (частина 5 статті 12 КК України).

На підставі встановлених обставин, слідчий суддя прийшов до висновку, що прокурором та слідчим доведено, що більш м`який запобіжний захід, аніж домашній арешт, не забезпечить запобіганню встановленим ризикам.

Керуючись статтями 177, 178, 179, 194, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання старшого слідчого відділення № 2 СВ Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Роздільнянської окружної прокуратури ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_5 задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в певний період доби, в межах строку досудового розслідування, тобто до 31 грудня 2022 року (включно), заборонивши підозрюваному залишати житло з 21:00 години по 07:00 годину (наступного дня) за адресою: АДРЕСА_1 , та покласти обов`язок прибувати до слідчого відділення №2 СВ Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області за першою вимогою.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до частини п`ятої статті 181 КПК України, працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1