Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 грудня 2022 року слідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 розглянувши клопотання представника ОСОБА_3 - ОСОБА_4 про скасування арешту майна,

В С Т А Н О В И В :

До Подільського районного суду м. Києва надійшло клопотання представника ОСОБА_3 - ОСОБА_4 про скасування арешту майна.

Клопотання обґрунтовується тим, що слідчим відділом Подільського УП ГУНП у м. Києві за процесуальним керівництвом Подільської окружної прокуратури м. Києва здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000100 від 10.04.2022 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 6 ст. 111-1, ч. 2 ст. 111 КК України.

01 липня 2022 року на підставі ухвали слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 30 червня 2022 року в межах досудового розслідування кримінального провадження №0000100 від 10.04.2022 працівниками правоохоронного органу було проведено обшук житла ОСОБА_3 , яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 .

Незважаючи на відмову суду у надані дозволу на відшукування та вилучення грошей, в ході проведення обшуку квартири, було тимчасово вилучено грошові кошти (банкноти номіналом 100 доларів США - 2760 шт. та банкноти номіналом 50 доларів США - 60 шт.).
Вказав, що в серпні 2022 року прокурор повторно звернувся до суду з клопотанням про проведення обшуку в межах кримінального провадження №0000100 від 10.04.2022 у тієї ж самої особи за тією ж адресою, однак ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 15.08.2022, клопотання прокурора було задоволено лише частково.
В частині надання дозволу на виявлення та вилучення грошей за адресою: АДРЕСА_1 , слідчим суддею знов було відмолено.

Проте, ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 06.07.2022 було задоволено клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва та накладено арешт на грошові кошти, вилучені в ході проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: 2760 купюр номіналом 100 доларів США та 60 купюр номіналом 50 доларів США на загальну суму 279 000 (двісті сімдесят дев`ять тисяч) доларів США.

На підтвердження законності набуття ОСОБА_3 вилучених грошових коштів останньою було надано прокурору декларацію про доходи, довідку формовану в особистому електронному кабінеті платника податків за допомогою застосунку «Дія».

Зазначив, що ОСОБА_3 не є ані обвинуваченою, ані підозрюваною у кримінальному провадженні №0000100 від 10.04.2022, вилучене майно не підлягає спеціальній конфіскації, не є арештованим задля забезпечення цивільного позову, а тому відсутні підстави вважати, що вилучені кошти містять на собі сліди злочину та являються предметом злочину або знаряддям його вчинення, а також не були здобуті незаконним способом.

Крім того, вказав, що ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 30.09.2022 задоволено клопотання адвоката ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_6 та скасовано арешт накладений ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 06.07.2022 на грошові кошти, які належать ОСОБА_6 , вилучених в ході проведення обшуку, за адресою: АДРЕСА_1 в сумі 189 000 доларів США.

Відтак, частина з вилучених грошових коштів (189 000 доларів США) вже не перебуває під арештом, а тому існують підстави вважати, що необхідність перебування під арештом грошових коштів ОСОБА_3 (90 000 доларів США) також відсутня.

Просить скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 06 липня 2022 року у справі №758/5014/22 на грошові кошти, що належать ОСОБА_3 та які були вилучені 01.07.2022 року в ході проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , у сумі 90 000 (дев`яносто тисяч) доларів США, в межах кримінального провадження №0000100 від 10.04.2022 року.

Зобов`язати прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_7 або іншу уповноважену (компетентну) посадову особу Подільської окружної прокуратури м. Києва повернути ОСОБА_3 грошові кошти, вилучені 01.07.2022 року в ході проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , в сумі 90 000 (дев`яносто тисяч) доларів США.

В судове засідання заявник не з`явився, до суду подано заяву про розгляд клопотання без його участі. Клопотання підтримує та просить задовольнити.

В судове засідання прокурор не з`явився, подано до суду заяву в якій заперечує проти задоволення клопотання та просить розглядати клопотання за його відсутності.

Слідчий суддя, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як встановлено, слідчим відділом Подільського УП ГУНП у м. Києві за процесуальним керівництвом Подільської окружної прокуратури м. Києва здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000100 від 10.04.2022 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 6 ст. 111-1, ч. 2 ст. 111 КК України.

01 липня 2022 року на підставі ухвали слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 30 червня 2022 року в межах досудового розслідування кримінального провадження №0000100 від 10.04.2022 працівниками правоохоронного органу було проведено обшук житла ОСОБА_3 , яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 та тимчасово вилучено грошові кошти (банкноти номіналом 100 доларів США - 2760 шт. та банкноти номіналом 50 доларів США - 60 шт.).

Ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 06.07.2022 було задоволено клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва та накладено арешт на грошові кошти, вилучені в ході проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: 2760 купюр номіналом 100 доларів США та 60 купюр номіналом 50 доларів США на загальну суму 279 000 (двісті сімдесят дев`ять тисяч) доларів США.

Відповідно до ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК України власник або володілець майна, який не був присутній при розгляді питання про арешт майна, має право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Таким чином, розглядаючи клопотання про скасування арешту, слідчий суддя встановлює обґрунтованість/необґрунтованість накладеного арешту та наявність/відсутність підстав для його подальшого застосування в залежності від того, на яку підставу вказує заявник. В даному випадку заявник вказує на необґрунтованість накладення арешту, що обумовлює межі дослідження слідчим суддею.

Обґрунтованість накладення арешту обумовлюється наявністю підстав для накладення арешту; дотриманням законодавчих приписів при вирішенні питання про арешт; співвідношенням майна, на яке накладено арешт, з заявленою у клопотанні метою; зв`язком майна з обставинами, що розслідуються (крім конфіскації та відшкодування шкоди); обґрунтованістю належності майна певній особі (особливо після обшуку); належним мотивуванням застосованого заходу забезпечення кримінального провадження в ухвалі слідчого судді про накладенні арешту; розумністю і співмірністю арешту.

Частиною 2 ст. 173 КПК України визначено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати, серед іншого, правову підставу для арешту майна та можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України).

Правові підстави для накладення арешту на майно з метою збереження речових доказів визначені частиною третьою ст. 170 КПК України, згідно з якою арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Як вбачається з тексту ухвали суду від 06.07.2022 арешт на вказане майно накладено з метою збереження речових доказів.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Разом з тим, як вбачається із наданих суду матеріалів відсутні відомості вважати, що грошові кошти у розмірі 90 000 (дев`яносто тисяч) доларів США, які належать ОСОБА_3 відповідають критеріям визначеним ст. 98 КПК України і є безпосередньо предметом кримінального правопорушення, що розслідується, і прокурором не доведено зворотнього, а відтак посилання на наявність правових підстав, передбачених п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, на думку слідчого судді, є необгрунтованим та таким, що не відповідає вимогам кримінально процесуального законодавства.

За змістом положень ст. 2 КПК України, при застосуванні будь-якого заходу забезпечення кримінального провадження має бути забезпечено дотримання прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Відповідно до ст. 41 Конституції України, кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності.

Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Згідно зі ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» практика ЄСПЛ застосовується українськими судами як джерело права.

Крім того, на підставі вимог ч. 5 ст. 9 КПК України, слідчий суддя враховує, що виходячи з положень Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, дотримання принципу верховенства права є однією з підвалин демократичного суспільства.

У відповідності до практики Європейського Суду з прав людини, володіння майном повинно бути законним (рішення у справі «Іатрідіс проти Греції»). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (рішення у справі «Антріш проти Франції», «Кушоглу проти Болгарії»). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (рішення у справі «Спорронг та Льонрот проти Швеції»).

Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати впевненість у тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно накласти вид обмеження з метою уникнення негативних наслідків.

Таким чином, правова підстава для арешту грошових коштів у розмірі 90 000 (дев`яносто тисяч) доларів США, які належать ОСОБА_3 спростовується наданими заявником доказами, а також враховуючи ту обставину, що однією з засад кримінального провадження є принцип змагальності, що передбачає самостійне відстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом, тоді як орган досудового розслідування не представив слідчому судді належних доказів для безспірного висновку щодо необхідності продовження дії даного заходу забезпечення кримінального провадження, та принципу диспозитивності кримінального провадження, відповідно до якого сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом, а слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом, враховуючи при цьому співмірність обмеження права власності, завданням кримінального судочинства, слідчий суддя приходить до висновку про відсутність в кримінальному провадженні даних, які б виправдовували подальше втручання держави у право на мирне володіння заявника належним йому майном, у зв`язку з чим вважає за доцільне скасувати арешт майна, не вбачаючи підстав для подальшого обмеження прав власності.

На підставі викладеного, керуючись вимогами ст.ст. 2, 170-174, 309, 376 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання представника ОСОБА_4 - ОСОБА_3 про скасування арешту майна задовольнити.

Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 06 липня 2022 року у справі №758/5014/22 на грошові кошти, що належать ОСОБА_3 та які були вилучені 01.07.2022 року в ході проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , у сумі 90 000 (дев`яносто тисяч) доларів США, в межах кримінального провадження №0000100 від 10.04.2022 року.

Зобов`язати прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_7 або іншу уповноважену (компетентну) посадову особу Подільської окружної прокуратури м. Києва повернути ОСОБА_3 грошові кошти, вилучені 01.07.2022 року в ході проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , в сумі 90 000 (дев`яносто тисяч) доларів США.

Ухвала в порядку ст. 309 КПК України оскарженню не підлягає.

Оголошення повного тексту ухвали відбулося 06.12.2022.

Cлідчий суддя

Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1