УХВАЛА

05 грудня 2022 року м. Рівне

Слідчий суддя Рівненського міського суду Рівненської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 розглянувши клопотання дізнавача СД Рівненського районного управління поліції ГУ НП в Рівненській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 , яке погоджено із прокурором Рівненської окружної прокуратури ОСОБА_5 про арешт майна , -

ВСТАНОВИВ:

Дізнавач СД Рівненського районного управління поліції ГУ НП в Рівненській області старший лейтенант поліції ОСОБА_4 звернувся до суду з клопотанням яке погоджено із прокурором Рівненської окружної прокуратури ОСОБА_5 у якому просить накласти арешт на майно.

В обґрунтування клопотання зазначає, що у провадженні СД Рівненського районного управління поліції ГУ НП в Рівненській області перебуває кримінальне провадження № 0000117 від 05.10.2022, яке розпочато за зверненням Управління містобудування та архітектури виконавчого комітету Рівненської міської ради за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 275 КК України.

До Рівненської окружної прокуратури надійшла заява Управління містобудування та архітектури Рівненської міської ради про те, що невідомими особами на земельній ділянці з кадастровим номером :01:039:0196 на перехресті вулиці Степан Бандери та вулиці В`ячеслава Чорновола в м. Рівне були виконані будівельні роботи лазні з порушенням будівельних та протипожежних норм, без отримання дозвільних документів на виконання вказаних робіт, чим вчинено порушення під час проектування та будівництва правил, що стосуються безпечної експлуатації будівель і споруд, що створило загрозу настання інших тяжких наслідків.

Абзацом 1 пункту 9 Порядку № 553 передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва, а пунктом 13 Порядку № 553 закріплено право суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, бути присутнім під час здійснення такого контролю.

Відповідно до положень статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право, зокрема: безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; у разі виявлення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил, містобудівних умов та обмежень, затвердженого проекту або будівельного паспорта забудови земельної ділянки видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт у випадках, визначених цим Законом; проводити перевірку відповідності виконання підготовчих та будівельних робіт вимогам будівельних норм і правил, затвердженим проектним вимогам, рішенням, технічним умовам, своєчасності та якості проведення передбачених нормативно-технічною і проектною документацією зйомки, замірів, випробувань, а також ведення журналів робіт, наявності у передбачених законодавством випадках паспортів, актів та протоколів випробувань, сертифікатів та іншої документації; проводити перевірку відповідності будівельних матеріалів, виробів і конструкцій, що використовуються під час будівництва об`єктів, вимогам норм і правил згідно із законодавством; вимагати у випадках, визначених законодавством, вибіркового розкриття окремих конструктивних елементів будинків і споруд, проведення зйомки і замірів, додаткових лабораторних та інших випробувань будівельних матеріалів, виробів і конструкцій.

Разом з тим, відповідно до п.5 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року № 466, будівельні роботи можуть виконуватися замовником після отримання документа, що посвідчує право власності чи користування земельною ділянкою (або договору суперфіцію) та: подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) та об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта; видачі замовнику дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів із середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля відповідно до Закону України «Про оцінку впливу на довкілля». Крім того, згідно ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», замовник має право виконувати будівельні роботи після: 1) подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання

будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України; 3) видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля згідно Закону України «Про оцінку впливу на довкілля». Виконання будівельних робіт без відповідного документа, передбаченого цією статтею, вважається самочинним будівництвом і тягне за собою відповідальність згідно із законом.

В свою чергу, в реєстрі будівельної діяльності Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва відсутні інформація щодо отримання дозвільних документів, які дають право на виконання будівельних робіт з будівництва на земельній ділянці з к.н. :01:039:0196 площею 0,074 га, що по вул. В`ячеслава Чорновола, 31 Б, м. Рівне.

Правові та організаційні засади здійснення архітектурної діяльності визначає Закон України «Про архітектурну діяльність», який спрямований на формування сприятливого життєвого середовища, досягнення естетичної виразності, економічної доцільності і надійності будинків, споруд та їх комплексів.

За результатами проведеного огляду об`єкту на земельній ділянці з к.н. :01:039:0196 площею 0,074 га, що по вул. В`ячеслава Чорновола, 31 Б, м. Рівне, Управління містобудування та архітектури виконавчого комітету Рівненської міської ради повідомляє наступне:

19.10.2022 під час проведення слідчих (розшукових) дій - огляду місцевості було виявлено, що на земельній ділянці з кадастровим номером: :01:039:0196 розміщено об`єкти нерухомого майна, а саме будівлі, які облаштовані під бані (лазні).

Всередині об`єктів нерухомого майно встановлено, що вони оснащені спеціально обладнаними приміщеннями, де паряться і миються, які згідно своїх ознак дають підставу стверджувати, що вони інтенсивно функціонують.

Твердження щодо розміщення на земельній ділянці з кадастровим номером: :01:039:0196 комерційної нерухомості, а саме приміщення з надання послуг оренди апартаментів та бані (лазні) підтверджується інформацією оприлюдненою на веб-сайті Istambul за посиланням: ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Відповідно до Класифікації видів цільового призначення земель, що затверджений наказом Державного комітету України із земельних ресурсів 23.07.2010 № 548 (далі - Класифікація видів цільового призначення земель), цільове призначення земельної ділянки з кадастровим номером :01:039:0196 віднесено до категорії земель житлової та громадської забудови, підкатегорія землі житлової забудови.

Згідно відомостей наданих Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Рівненської міської ради встановлено, що відповідно до інформації з Реєстру будівельної діяльності Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва 01.07.2011 за № РВ 5 Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у Рівненській області зареєстровано повідомлення про початок виконання будівельних робіт на об`єкті Реконструкція житлового будинку (кв. АДРЕСА_1 , кадастровий номер земельної ділянки :01:039:0196 замовник ОСОБА_6 .

10.09.2014 за № РВ 85 Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у Рівненській області зареєстровано декларацію про готовність до експлуатації вищевказаного об`єкта.

Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно за адресою: АДРЕСА_2 , зареєстровано право власності на кв. АДРЕСА_3 , власник - ОСОБА_6 . Інформація щодо реєстрації права власності на житловий будинок та господарську будівлю за вказаною адресою в реєстрі відсутня.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 2 Закону України Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень (далі - державна реєстрація прав) - офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Відтак вбачається, що приміщення бані (лазні) розташовані на земельній ділянці з кадастровим номером: :01:039:0196 функціонують неправомірно.

Відповідно до частини третьої статті 19 Земельного кодексу України земельна ділянка, яка за основним цільовим призначенням належить до відповідної категорії земель, відноситься в порядку, визначеному цим Кодексом, до певного виду цільового призначення, що характеризує конкретний напрям її використання та її правовий режим.

Відповідно до статей 38, 39 Земельного кодексу України до земель житлової та громадської забудови належать земельні ділянки, які використовуються для розміщення житлової забудови, громадських будівель і споруд, інших об`єктів загального користування.

Використання земель житлової та громадської забудови здійснюється відповідно до генерального плану населеного пункту, іншої містобудівної документації, плану земельно-господарського устрою з дотриманням будівельних норм.

Відповідно до Таблиці співвідношення класифікаторів цільового призначення, переліків функціонального зонування територій та класифікатора будівель і споруд (додаток 3 Порядку ведення Єдиної державної електронної системи у сфері будівництва, що затверджений постановою Кабінету міністрів України від 23.06.2021 № 681) для розміщення будівлі лазень та пралень (код 1274.4 згідно ДК БС 018-2000) необхідне цільове призначення земельної ділянки з кодом 03.13 - для будівництва та обслуговування будівель закладів побутового обслуговування відповідно до Класифікації видів цільового призначення земель (підкатегорія землі громадської забудови).

Тобто слідує, що власник земельної ділянки з кадастровим номером: :01:039:0196 використовує земельну ділянку не за цільовим призначенням.

Частиною першою статті 91 Земельного кодексу України встановлено, що власники земельних ділянок зобов`язані забезпечувати їх використання за цільовим призначенням.

Факт використання земельної ділянки з кадастровим номером: :01:039:0196 не за цільовим призначенням та відсутності інформації в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно відомостей щодо розміщення за вказаною адресою об`єкта бані (лазні), дає підстави стверджувати, що власником земельної ділянки здійснено будівництво за відсутності документів дозвільного характеру.

Відповідно до статті 9 Закону України Про архітектурну діяльність будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, норм і правил у порядку, визначеному Законом України Про регулювання містобудівної діяльності.

Згідно пункту 11 частини першої статті 1 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності проектна документація - затверджені текстові та графічні матеріали, якими визначаються містобудівні, об`ємно-планувальні, архітектурні, конструктивні, технічні, технологічні вирішення, а також кошториси об`єктів будівництва.

Під час будівництва об`єкта архітектури, згідно статті 11 Закону України Про архітектурну діяльність здійснюється авторський та технічний нагляд.

Технічний нагляд забезпечується замовником та здійснюється особами, які мають кваліфікаційний сертифікат.

Авторський нагляд здійснюється архітектором - автором проекту об`єкта архітектури, іншими розробниками затвердженого проекту або уповноваженими ними особами. Авторський нагляд здійснюється відповідно до законодавства та договору із замовником.

У разі виявлення відхилень від проектних рішень, допущених під час будівництва об`єкта архітектури, та відмови підрядника щодо їх усунення особа, яка здійснює авторський або технічний нагляд, повідомляє про це замовника і орган державного архітектурно-будівельного контролю для вжиття заходів відповідно до законодавства.

Обов`язок щодо здійснення технічного нагляду може бути покладений замовником на спеціалізовану організацію чи спеціаліста з технічного нагляду або на інженера-консультанта, з визначенням у договорі підряду їхніх повноважень.

Тобто, забезпечення авторського та технічного нагляду це комплекс заходів, направлений на контроль за відповідністю будівельно-монтажних робіт проекту та контролю за дотриманням проектних рішень та вимог державних стандартів, будівельних норм і правил, а також контролю за якістю та обсягами робіт, виконаних під час будівництва або зміни такого об`єкту.

Так, можна дійти висновку, що за відсутності забезпечення замовником будівництва належного здійснення технічного та авторського нагляду було допущено порушення вищенаведених правових норм, що свідчить про недотримання забезпечення надійності та конструктивної безпеки приміщення бані (лазні) розміщені на земельній ділянці з кадастровим номером: :01:039:0196.

Відповідно до частин першої та сьомої статті 34 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності замовник має право виконувати будівельні роботи після отримання дозвільних документів.

Виконання будівельних робіт без відповідного документа, передбаченого цією статтею, вважається самочинним будівництвом і тягне за собою відповідальність згідно із законом.

Житловий будинок, будівля, споруда, інше нерухоме майно, відповідно до частини першої статті 376 Цивільного кодексу України, вважаються самочинним будівництвом, якщо вони збудовані або будуються на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи чи належно затвердженого проекту, або з істотними порушеннями будівельних норм і правил.

У відповідності до частини восьмої статті 39 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності експлуатація закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих (якщо таке прийняття передбачено законодавством) в експлуатацію, забороняється.

Згідно інформації наданої Управлінням державного архітектурно-будівельного контролю виконавчого комітету Рівненської міської ради дозвільні документи для будівництва бані (лазні) на земельній ділянці з кадастровим номером: :01:039:0196 відсутні, що свідчить про те що об`єкт розташований за вищезгаданою адресою в межах статті 39 Закону України Про регулювання містобудівної діяльності не введений в експлуатацію і вважається незавершеним.

Під час проектування, будівництва та експлуатації об`єктів, відповідно до статті 7? Закону України Про державні будівельні норми повинно бути забезпечено дотримання основних вимог до будівель і споруд з урахуванням їх функціонального призначення.

Дані обставини вказують на те що будівництво об`єкта нерухомого майна здійснено власником земельної ділянки із порушенням земельного та містобудівного законодавства, за відсутності дозвільних документів на будівництво та затвердженого проекту будівництва.

Тобто проаналізувавши правові норми, можна дійти висновку, що ОСОБА_6 здійснено будівництво на земельній ділянці з кадастровим номером: :01:039:0196 з порушенням будівельних та протипожежних норм, шляхом ігнорування встановлених державних будівельних норм та здійснення будівництва без отримання належної дозвільної документації.

За результатами проведеного огляду об`єкту на земельній ділянці з к.н. :01:039:0196 площею 0,074 га, що по вул. В`ячеслава Чорновола, 31 Б, м. Рівне, Управління Державного архітектурно будівельного контролю повідомляє наступне.

01.07.2011 за № РВ 5 зареєстровано повідомлення про початок виконання будівельних робіт на об`єкт «Реконструкція житлового будинку (кв. АДРЕСА_1 (замовник ОСОБА_6 ).

10.09.2014 за № РВ 85 зареєстровано декларацію про готовність до експлуатації цього ж об`єкту.

Згідно плану зонування території, розміщеного на офіційному веб-сайті геопорталу відкритих даних Управління містобудування та архітектури виконавчого комітету Рівненської міської ради (далі - геопортал) дана земельна ділянка розміщена в зоні Ж-4 (зона багатоквартирної житлової забудови від 5 до 9 поверхів).

Під час здійснення огляду встановлено, що на даній земельній ділянці розміщена одноповерхова будівля, господарська будівля та дві бесідки з камінами. Згідно даних розміщених на геопорталі містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки № 57 видані 28.04.2011, а схема використання земельної ділянки (М 1:500) відповідає фактичному розміщенню цих будівель.

Допитаний в якості свідка фахівець ВІЗЗзПНС в Рівненському районі ЦЗД ГУ ДСНС України в Рівненській області ОСОБА_7 пояснив, що оглянувши відеозапис слідчої дії, а саме огляду, який проводився за адресою АДРЕСА_2 можна сказати, що об`єкти, які оглядались не забезпечені в повній мірі первинними засобами пожежогасіння та наявні ознаки порушення ДБН В.2.2-9-2009 «Громадські будинки та споруди основні положення», а саме вимоги до проектування вбудованих лазень сухого жару (саун) додаток Д п.4 Сауна повинна мати відокремлений евакуаційний вихід безпосередньо на зовні; влаштування виходів безпосередньо до вестибюлів, холів, сходових кліток, призначених для евакуації людей з будинків не допускається.

Постановою дізнавача земельна ділянка з кадастровим номером :01:039:0196 була визнана речовим доказом в кримінальному провадженні.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав та просив його задоволити.

Заслухавши пояснення прокурора, вивчивши клопотання та докази, якими обґрунтовується клопотання, приходжу до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Згідно ч. ч.2, 3 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до п. 8 глави 2.6. «Арешт майна» Узагальнення вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ судової практики щодо розгляду слідчим суддею клопотань про застосування заходів забезпечення кримінального провадження арешт може бути накладено на: нерухоме і рухоме майно, майнові права інтелектуальної власності, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, цінні папери, корпоративні права; майно у вигляді речей, документів, грошей, якщо вони відповідають критеріям, зазначеним у ч. 2 ст. 167 КПК, а саме: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; надані особі з метою схилити її до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та (або) матеріального забезпечення кримінального правопорушення чи як винагорода за його вчинення; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та (або) є доходами від них, або на які було спрямоване кримінальне правопорушення.

У відповідності до ч.1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Враховуючи положення ч. 2 ст. 173 КПК України та вищевикладене, є необхідним накласти арешт майно, вилучене за вищевказаних обставин, оскільки наявні достатні підстави вважати, що майно відповідає критеріям встановленим ст. 98 КПК України, а незастосування арешту може призвести до втрати чи його пошкодження.

Керуючись ст. 170, 171,175 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання - задоволити.

Накласти арешт на земельну ділянку з кадастровим номером: :01:039:0196.

Накласти арешт на усі об`єкти нерухомого майна, а також незавершеного будівництва, що розташовані на вищевказаній земельній ділянці з кадастровим номером: :01:039:0196 за адресою: АДРЕСА_2 та позбавити можливості користувача, власника, будь-яку іншу особу: відчужувати, розпоряджатися, а також заборонити добудовувати, перебудовувати, змінювати планування чи проводити будь-які будівельні роботи на вищезазначених земельних ділянках до прийняття процесуального рішення у кримінальному провадженні.

Роз`яснити, що відповідно до ч.1 ст. 174 КПК України, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Рівненського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Рівненського міського суду ОСОБА_1