Справа № 495/6850/22
№ провадження 1-кс/495/2178/2022
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 жовтня 2022 року м. Білгород - Дністровський

Слідчий суддя Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 ,
за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Білгород-Дністровському клопотання слідчого СВ Білгород-Дністровського РВП ГУ НП в Одеській області ОСОБА_5 , поданого в рамках кримінального провадження № 0001058 від 08.09.2022 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно:
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Білгород-Дністровський Одеської області, громадянина України, який фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, -
В С Т А Н О В И В:

26.10.2022 слідчий СВ Білгород-Дністровського РВП ГУ НП в Одеській ОСОБА_5 звернувся до слідчого судді Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області з клопотанням в рамках кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001058 розпочатого 08.09.2022 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.
1. - Виклад обставин, зазначених в клопотанні.
ОСОБА_4 31.08.2022 року в період часу з 01 годин 00 хвилин до 03 годин 00 хвилин, більш точний час в ході досудового розслідування не встановлений, проходячи біля під`їзду № 3 будинку АДРЕСА_1 , помітив, що вхідні двері до нього відчинені після чого вирішив зайти в середину вказаного під`їзду. Далі ОСОБА_4 помітив на сходинковій площадці дитячу коляску марки «Lara» біло-зелених кольорів, яка належить ОСОБА_6 . В цей час у ОСОБА_4 виник умисел направлений на таємне викрадення чужого майна, та усвідомлюючи суспільну небезпечність своїх дій, впевнившись, що його дії не будуть помічені та усвідомлюючи та достовірно знаючи про оголошення воєнного стану на території Україні, виявив намір його використання для отримання можливості наживи за рахунок розкрадання чужого майна.
Далі ОСОБА_4 , реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, зайшов до вищевказаного під`їзду де умисно, протиправно, з корисливих мотивів, шляхом вільного доступу, розуміючи суспільно-небезпечні наслідки, заволодів дитячою коляскою марки «Lara» вартістю 2300 гривень.
Після чого ОСОБА_4 з місця скоєння кримінального правопорушення зник та викраденим розпорядився на власний розсуд, чим завдав ОСОБА_6 матеріальний збиток на загальну суму 2300 гривень.
25.10.2022, ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, а саме у таємному викраденні чужого майна (крадіжці), вчиненому в умовах воєнного стану.
Органом досудового розслідування, відповідно до вимог ст. 184 КПК України під час досудового слідства встановлено наявність ризику, передбаченого у ст. 177 КПК України, і в обґрунтування застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_4 , є ризик того, що він:
- може переховуватись від органів досудового розслідування або суду, адже будучи обізнаним в тому, що підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років, може бажати уникнути кримінальної відповідальності та подальшого відбуття покарання;

- знищити, сховати або спотворити будь яку із речей які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;
- перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;
- незаконно впливати на свідків, та потерпілих, оскільки підозрюваний ОСОБА_4 проживає на сусідній вулиці з місцем скоєння правопорушення та таким чином може впливати на свідків та потерпілого у вказаному кримінальному правопорушенні.
Приймаючи до уваги, що ОСОБА_4 , обґрунтовано підозрюється у скоєнні тяжкого кримінального правопорушення, за яке передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років, а також те, що ОСОБА_4 , перебуває у середньому віці, має задовільний стан здоров`я, не працює, схильний до скоєння кримінальних правопорушень, а також той факт, що жоден з більш м`яких заходів не зможе запобігти вище вказаним ризикам, на підставі чого слідчий просив застосувати відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту .
2. - Позиції сторін.
Прокурор в судовому засіданні клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту підтримав, просив задовольнити.
Підозрюваний ОСОБА_4 в судовому засіданні просив застосувати більш м`який запобіжний захід.
3. - Мотивація суду.
Вивчивши матеріли клопотання, заслухавши думку учасників процесу, приходжу до наступного.
Відповідно до положень ст.176 КПК України передбачені такі види запобіжних заходів: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.
Слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам.
Згідно зі ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених ч.1 ст. 194 КПК України.
Відповідно до ч.5 ст.194 КПК України, якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя, суд застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором.
3.1 - Наявність обґрунтованої підозри.
25.10.2022 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженеця м. Білгород-Дністровський Одеської області, громадянина України, який фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 повідомлено про підозру у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, тобто у таємному викраденні чужого майна (крадіжці), вчиненому в умовах воєнного стану.
Указом Президента № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України в Україні запровадили воєнний стан з 05:30 години 24 лютого 2022 року, строком на 30 діб. На часткову зміну статті 1 Указу Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-ІХ, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб. 21 квітня 2022 року Верховна Рада прийняла Закон України «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 19.04.2022 № 7300, за яким воєнний стан в Україні продовжують з 05:30 25 квітня 2022 року строком на 30 діб, до 25 травня 2022 року. Відповідно до Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 17.05.2022 № 341/2022, продовжується строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб (тобто до 23 серпня 2022 року). Згідно з Указом Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 12.08.2022 № 573/2022, продовжується строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 23 серпня 2022 року строком на 90 діб (тобто до 21 листопада 2022 року).

Обґрунтованість підозри у вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_4 повністю підтверджується зібраними на даний час в кримінальному провадженні доказами, а саме: показами потерпілого ОСОБА_6 ; показами свідка ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 ; протоколом огляду місця події від 07.09.2022 року домоволодіння АДРЕСА_1 , в ході якого було виявлено та вилучено: велосипед з металевою рамою яка на момент огляду має сліди зміни краски, бежевого кольору, марки «Azimut», номер рами НОМЕР_1 , НОМЕР_2 ; рама дитячої коляски, металева, білого кольору з чорними пластиковими кріпленнями марки «Lara»; люлька з дитячої коляски вкрита тканиною зеленого кольору, та вставками білого кольору з зеленими квітами, сумка до коляски в якої знаходяться 5 шт дитячих іграшок та пакет з підгузками, та тканинна частина коляски багажник, чорного кольору; 2 колеса від дитячої коляски; велосипед дитячий, триколісний з металевою рамою, синього кольору; дитяча постіль (бортики) рожевого кольору та коврик дитячий круглої форми, блакитного кольору; показами підозрюваного ОСОБА_4 ; протоколом слідчого експерименту за участю підозрюваного ОСОБА_4 та іншими доказами по справі.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення (ч.2 ст.177 КПК України). Оскільки в процесуальному законодавстві немає чіткого визначення обґрунтованої підозри, слідчий суддя звертається до практики Європейського суду з прав людини, яка є джерелом права в Україні (ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», ч.2 ст. 8 КПК України). Обґрунтована підозра - це стандарт доказування, який передбачає існування фактів чи інформації, які б переконали об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення (стандарт, визначений у Рішенні у справі Fox, Campbell and Hartley проти Сполученого Королівства від 30 серпня 1990 року, заяви № 12244/86, 12245/86, 12383/86, параграф 32). Обґрунтованість залежить від усіх обставин, проте факти, що в сукупності дають підстави для підозри не мають бути такого ж рівня як ті, що необхідні для обвинувачення, або навіть винесення вироку (Рішення Великої Палати у справі Merabishvili проти Грузії від 28 листопада 2017 року, заява № 72508/13, параграф 184). Тому, цей стандарт доказування є досить низьким - необхідно встановити чи наявні (або відсутні) факти чи інформація, що в сукупності може переконати слідчого суддю в тому, що особа могла вчинити кримінальне правопорушення.
Слідчий суддя, не вирішуючи питання про доведеність вини та остаточної кваліфікації дій ОСОБА_4 , дійшов висновку про наявність обґрунтованої підозри щодо вчинення підозрюваним інкримінованого йому кримінального правопорушення, за викладених у клопотанні обставин, тією мірою, щоб виправдати застосування заходів забезпечення кримінального провадження.
Слідчий суддя наголошує, що на даному етапі досудового розслідування при вирішенні питання про застосування до підозрюваної особи запобіжного заходу, повноваження слідчого судді обмежуються оцінкою доказів на предмет їх переконливості щодо висновку про можливість вчинення кримінального правопорушення за конкретних обставин та конкретною особою. Отже, на даній стадії мова йде виключно про обґрунтоване припущення.
Очевидних невідповідностей змісту повідомлення про підозру ОСОБА_4 вимогам ст. 277 КПК України у судовому засіданні не встановлено. Надані достатні підстави для наявності обґрунтованої підозри стосовно вчинення підозрюваним дій, що кваліфікуються за ч.4 ст.185 КК України.
3.2 - Наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 КПК України і на які вказує слідчий чи прокурор.
Слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один з ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий (п. 2 ч. 1 ст. 194 КПК України).
Так слідчим було зазначено, що відносно підозрюваного ОСОБА_4 існують зазначені в п.п. 1,3,5 ч.1 ст.177 КПК України ризики, а саме:
- переховуватись від органів досудового розслідування, суду, оскільки особа підозрюється у вчиненні тяжкого злочину та з метою уникнення кримінальної відповідальності, може вдатися до спроб переховуватися від органу досудового розслідування;

- незаконно впливати на свідків, оскільки на теперішній час їх допитано лише на стадії досудового розслідування у цьому кримінальному провадженні, однак під впливом підозрюваного, внаслідок психологічного тиску шляхом погроз або вмовляння вони можуть змінити показання, або ухилятись від з`явлення для давання показань;

- вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

На думку слідчого, зібрано достатні докази того, що лише застосування відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту забезпечить належну процесуальну поведінку, оскільки підозрюваний, будучи обізнаним про те, що він скоїв кримінальне правопорушення, усвідомлюючи його суспільну небезпеку, в подальшому може перешкоджати кримінальному провадженню та сприяти настанню зазначених вище ризиків.
Відповідно до ч.1 ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини.

Оцінюючи питання про ризик втечі ЄСПЛ зазначає,що він має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciev v.Moldova (Бекчиєв проти Молдови) §58).
Стосовно загрози втечі, практика ЄСПЛ виходить з того, що можливість жорстокого засудження є недостатньою для виправдання тримання під вартою. При цьому загроза втечі не випливає з простої можливості для обвинуваченого перетнути кордон держави. Для того, щоб ця обставина мала реальний характер потрібно доказувати наявність інших обставин, а саме: характеристики особи, її моральний облік, місце проживання, професію, прибуток, сімейних зв`язків, будь яких зв`язків з іншою країною, або наявність зв`язків в іншому місці.
Відповідно до правової позиції Європейського суду відсутність в особи роботи та сім`ї не є доказом того, що вона може схилиться до вчинення нових злочинів. Так само як і сама по собі відсутність постійного місця роботи не є доказом того, що особа зникне (Пшевечерський проти Росії від 24 травня 2003 року).
З урахуванням викладеного, слідчий суддя приходить до висновку, що наявні достатні підстави вважати, що існують ризики, передбачені п.п. 1, 3 ч.1 ст.177 КПК України, на які вказують слідчий та прокурор, у зв`язку із чим, оцінивши в сукупності всі докази, надані сторонами кримінального провадження та обставини, передбачені, ст. 178 КПК України, з урахуванням даних про особу підозрюваного, слідчий суддя приходить до висновку про обґрунтованість зазначених ризиків.
3.3 - Недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Слідчим зазначено, що обрання більш м`якої міри запобіжного заходу до підозрюваної у вигляді особистого зобов`язання та особистої поруки не є доцільним, оскільки може призвести до вчинення підозрюваним інших більш тяжких кримінальних правопорушень.
Застосування міри запобіжного заходу у вигляді застави не є доцільним, оскільки підозрюваний офіційно не працевлаштований, не зможе внести заставу, яка буде визначена судом, а внесення застави іншими особами не зможе забезпечити виконання обов`язків, визначених судом при ухваленні рішення про обрання запобіжного заходу.
Окрім того, слідчим у клопотанні зазначено, що у разі обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, необхідним є покладення на підозрювану обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме прибувати до кабінету слідчого або прокурора за викликом; здати слідчому Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_5 документи, які надають право на перетинання державного кордону України; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.
Враховуючи ті обставини, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, який відповідно до ст.12 КК України відноситься до категорії тяжкого злочину, особа має постійне місце проживання, та з урахуванням доведеності наявності ризиків, передбачених ст.177 КПК України, з метою забезпечення належної поведінки підозрюваної під час досудового розслідування даного кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку, що дане клопотання слід задовольнити.

Керуючись ст. ст. 176-178, 181, 193, 194, 196, 376 КПК України, -

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого СВ Білгород-Дністровського РВП ГУ НП в Одеській області ОСОБА_5 , поданого в рамках кримінального провадження № 0001058 від 08.09.2022 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 задовольнити.

Застосувати відносно ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту за місцем проживання підозрюваного, а саме: АДРЕСА_1 із забороною йому залишати місце свого проживання в цілодобово в межах строку досудового розслідування, тобто до 25.12.2022 року включно.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 наступні обов`язки:

- з`являтися до слідчого СВ Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області, який здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні або прокурора Білгород-Дністровської окружної прокуратури, який здійснює процесуальне керівництво за їх викликом;
- повідомляти слідчого, прокурора, або суд про зміну свого проживання;
- здати на зберігання слідчому СВ Білгород-Дністровського РВП ГУНП в Одеській області, який здійснює досудове розслідування свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України;
- не відлучатись за межі міста Білгород Дністровський без дозволу слідчого, прокурора, суду;
- утриматись від спілкування з потерпілою та свідками в рамках даного кримінального провадження.
Попередити ОСОБА_4 про наслідки ухилення від покладених на нього судом обов`язків.
Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її винесення.
Слідчий суддя ОСОБА_1