У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа №348/1379/21

Провадження № 1-кп/348/92/23

09 січня 2023 року Надвірнянський районний суд Івано-Франківської області у складі судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Надвірна Івано-Франківської області клопотання у кримінальному провадженні № 0000899

щодо ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та жителя АДРЕСА_1 , громадянина України, одруженого, згідно ст.89 КК України не судимого, якого обвинувачують у вчиненні злочинів, передбачених ч.3 ст.185, ч.2 ст.289, ч.2 ст.28 ч.2 ст.194 КК України,

прокурор ОСОБА_4 ,

захисник ОСОБА_5 ,

встановив:

Прокурор в судовому засіданні подав клопотання про продовження запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_3 у вигляді тримання під вартою на строк 60 (шістдесят) днів із визначенням застави у розмірі 250 прожиткових мінімумів, що становить 567500,00 гривень. В обгрунтування клопотання наведено таке.ОСОБА_3 обвинувачують у вчиненні злочинів, передбачених ч.3 ст.185, ч.2 ст.289, ч.2 ст.28 ч.2 ст.194 КК України за обставин викладених у обвинувальному акті. Обгрунтованість підозри підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами. Підставою продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_3 є наявні ризики, передбачені п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: обвинувачений може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, оскільки ОСОБА_3 усвідомлює неминучість покарання та те, що санкція ч.3 ст.185, ч.2 ст.289, ч.2 ст.194 КК України, передбачає покарання у виді позбавлення волі; перебуваючи на волі, може впливати на показання потерпілих, свідків, інших обвинувачених, оскільки обвинувачений ОСОБА_3 знає їх анкетні відмості та адреси проживання; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, оскільки ОСОБА_3 може не прибувати на виклики, тим самим затягувати хід досудового розслідування; вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки ОСОБА_3 відносно якого було обрано запобіжний захід та проводиться судовий розгляд продовжує займатися злочинною діяльністю. Також прокурор зазначив, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе забезпечити виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків, а також запобігти заявленим ризикам. Просив визначати розмір застави - 567500,00 гривень.

У ході судового розгляду прокурор просив визначати розмір застави - 372150,00 гривень. Зазначив, що розмір застави який зазначений у клопотанні помилково вказано.

Захисник ОСОБА_5 проти задоволення клопотання заперечив. Зазначив, що жодними доказами, які вже були досліджені судом не доведена обгрунтована підозра у вчиненні обвинуваченим інкримінованих йому злочинів, крім цього ризики заявлені у клопотанні не доведені. З плином часу ризики зменшуються або перестають існувати, однак, прокурор формально ставиться до процесу доказування і щоразу подає одне і теж клопотання з тими ж самими помилками.

Заслухавши думку учасників судового засідання, дослідивши подані документи, всебічно і повно з`ясувавши всі обставини справи на яких ґрунтуються вимоги прокурора, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду клопотання і вирішення його по суті, суд встановив наступні обставини та надав їм оцінку.

Згідно з ч.1 ст.331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.

18.11.2022 ухвалою Надвірнянського районного суду Івано-Франківської області продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів, а саме до 16.01.2023 включно, із визначенням застави у розмірі 372150,00 гривень. Таким чином, на момент розгляду клопотання про продовження строку тримання під вартою строк дії запобіжного заходу не збіг.

Що стосується доводів сторони захисту щодо необгрунтованості підозри, суд зазначає, що твердження щодо необгрунтованості підозри є передчасним. Зокрема, вчинення злочинів було таємним, їх вчинено непомітно для потерпілих. Свідків у ході судового розгляду не допитано, також недослідженими залишаються речові докази та відеозаписи проведених слідчих дій. Крім цього, критерії доведення обгрунтованості підозри, яка є оціночним поняттям, відрізняються від критеріїв доведення винуватості. Тому, суд відхиляє доводи сторони захисту у цій частині.

Суд встановив, що ризик, передбачений п.1 ч.1 ст.177 КПК України не зменшився та не перестав існувати, з огляду на тяжкість покарання, яке загрожує особі, а також враховуючи репутацію обвинуваченого та даних про його особу, які наведені у клопотанні.

Про те, що ризики, передбачені п. 3,4 ч.1 ст.177 КПК України не перестали існувати, свідчить те, що злочин, передбачений ч.2 ст.194 КК України вчинено загальнонебезпечним способом, матеріали кримінального провадження обвинуваченому відкриті, зокрема, і анкетні дані про свідків у кримінальному провадженні, а також відомості про інші докази у кримінальному провадженні.

Враховуючи репутацію обвинуваченого, а саме те, що у зв`язку з погашенням судимості він вважається таким, що судимостей не має, а також те, що щодо нього у суді перебуває на розгляді також і інше кримінальне провадження, та кількість епізодів які йому інкриміновані, суд доходить висновку, що обвинувачений перебуваючи на волі зможе вчинити інше кримінальне правопорушення, що підтверджує те, що ризик, передбачений п.5 ч.1 ст.177 КПК України на момент розгляду клопотання не зменшився та не перестав існувати.

Захисник не навів конкретних доводів, які б спростовували доводи прокурора, наведені у клопотанні, покликаючись в загальному на відсутність ризиків, що не може бути вагомою підставою для відмови у задоволенні клопотання, оскільки доводи прокурора є логічно-послідовними та обгрунтовуються характеристикою особи обвинуваченого, його репутацією, характером вчинених кримінальних правопорушень.

Зазначені у клопотанні обставини виправдовують продовження тримання обвинуваченого під вартою. Враховуючи обставини вчинення злочинів, репутацію обвинуваченого, відомості про його особу, а також наявність ризиків визначених п.1, 3, 4, 5 ч.1 ст.177 КПК України, суд доходить висновку, що більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти ризикам, які суд вважає доведеним та забезпечити виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків, а тому продовження застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою у даному випадку є виправданим.

Враховуючи характер вчиненого, а також відсутність передбачених законом обставин для визначення алтернативного запобіжного заходу, суд при продовженні строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою вважає за необхідне визначити розмір застави, який просив прокурор у ході судового розгляду 372150,00 гривень.

Враховуючи вищенаведене, суд прийшов до висновку, що клопотання прокурора щодо продовження запобіжного заходу слід задовольнити.

Керуючись ст. 199, 331КПК України, суд,

постановив:

Клопотання прокурора задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_3 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів, а саме до 09.03.2023 включно.

Визначити обвинуваченому ОСОБА_3 заставу у розмірі 150 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 372150 (триста сімдесят дві тисячі сто п"ятдесят) гривень, яка може бути внесена, як самим обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою.

У випадку внесення застави, покласти на обвинуваченого ОСОБА_3 наступні обов`язки, строком на 2 місяці:

прибувати до суду на кожну вимогу;

не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу суду;

повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

утримуватися від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні;

носити електронний засіб контролю.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений ОСОБА_3 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави. У разі невиконання даних обов`язків застава звертається в дохід держави.

Копію ухвали вручити обвинуваченому негайно після її оголошення.

Ухвала слідчого судді, суду щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Івано-Франківського апеляційного суду протягом семи днів з дня її проголошення.

Суддя ОСОБА_1