Справа № 712/1242/23
Провадження № 1-кс/712/702/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 лютого 2023 року слідчий суддя Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Черкаси, клопотання старшого слідчого СВ Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 , погодженого прокурором Черкаського відділу Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_3 , подане під час проведення досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000405 від 06.02.2023 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, уродженця с. Якоблівка, Бахмутського району, Донецької області, неодруженого, з вищою освітою, на утримані малолітніх та неповнолітніх дітей не має, депутатом, ліквідатором наслідків аварії на Чорнобильській АЕС, не являється, інвалід війни ІІ групи, пенсіонера, місце реєстрації: АДРЕСА_1 , місце проживання: АДРЕСА_2 , раніше не судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 345 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

08 лютого 2023 року до Соснівського районного суду м. Черкаси надійшло клопотання старшого слідчого СВ Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Клопотання обґрунтовано тим, що Слідчим відділом Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні за № 0000405 від 06.02.2023, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України.

За даними матеріалів досудового розслідування, 06.02.2023, близько 16 години 50 хвилин, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи в кімнаті №504 гуртожитку, розташованого по проспекту Хіміків, 56 в м. Черкаси, умисно заподіяв працівникові правоохоронного органу легкі тілесні ушкодження у зв`язку з виконанням цим працівником службових обов`язків за наступних обставин. Так, 06.02.2023, близько 16 години 09 хвилин, до Управління патрульної поліції в Черкаській області надійшло повідомлення про підозрілу поведінку чоловіка, який проживає за адресою: АДРЕСА_2 . За вказівкою оперативного чергового на місце події прибув екіпаж «Агат-0104» в складі інспектора Управління патрульної поліції в Черкаській області сержанта поліції ОСОБА_7 та поліцейського Управління патрульної поліції в Черкаській області сержанта поліції ОСОБА_8 , де до них звернувся заступник директора з виховної роботи ДНЗ «Черкаське вище професійне училище будівельних технологій» ОСОБА_9 з повідомленням про те, що в гуртожитку вказаного навчального закладу проживає ОСОБА_5 , який постійно порушує громадський порядок та поводить себе підозріло, після чого провів їх до кімнати № 504. Там, сержант поліції ОСОБА_8 , який здійснював свої службові обов`язки щодо охорони громадського порядку та перебував у форменому одязі, підійшов до ОСОБА_5 та в ході спілкування, близько 16 години 50 хвилин, останній достовірно знаючи, що перед ним знаходиться працівник правоохоронного органу, умисно наніс йому три удари правою рукою в голову, в результаті чого заподіяв потерпілому тілесні ушкодження, відповідно довідки КНП «Третя Черкаська міська лікарня швидкої медичної допомоги», у вигляді забою м`яких тканин верхньої губи та лівої інфраорбітальної ділянки.

Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України - умисне заподіяння працівникові правоохоронного органу легких тілесних ушкоджень у зв`язку з виконанням цим працівником службових обов`язків.

06.02.2023 ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України та 07.02.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України.

У вчиненні вищевказаного кримінального правопорушення обґрунтовано підозрюється ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Причетність ОСОБА_5 до вчинення інкримінованого кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: даними протоколу допиту потерпілого ОСОБА_8 ; копією медичної довідки з КНП «Третя Черкаська міська лікарня ШМД»; даними протоколу допиту свідка ОСОБА_7 ; даними протоколу допиту свідка ОСОБА_9 ; даними протоколу допиту свідка ОСОБА_10 ; даними протоколу допиту свідка ОСОБА_11 ; протоколом огляду відеозаписів з нагрудних камер співробітників управління патрульної поліції, які чергували, 06.02.2023; даними протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення; даними протоколу допиту підозрюваного ОСОБА_5 ;

Приймаючи до уваги вище викладене, під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме:

Ризик можливого переховування від органу досудового розслідування обґрунтовується тим, що ОСОБА_5 , не має стійких соціальних зв`язків, не працюючий, немає місця реєстрації та постійного місця проживання, оскільки являється внутрішньо переміщеною особою, в місті Черкаси проживає лише декілька місяців, не одружений, дітей на утриманні немає, тому в разі не обрання йому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, останній усвідомлюючи те, що він підозрюється у скоєнні нетяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, матиме реальну можливість переховуватися від органу досудового розслідування та суду, змінити місце проживання чи виїхати за кордон.

Ризик незаконного впливу на потерпілого, свідків та експертів в даному кримінальному провадженні обґрунтовується тим, що підозрюваний ОСОБА_5 проживає в одному гуртожитку із свідками в даному кримінальному провадженні, у зв`язку з цим, він матиме реальну можливість здійснювати незаконний вплив на свідків шляхом вмовлянь, погроз чи шантажу з метою зміни останніми раніше наданих показань на його користь чи відмови від надання показань з метою уникнення ним кримінальної відповідальності, а також матиме змогу незаконно впливати на потерпілого та експертів у даному кримінальному провадженні.

Разом з тим, з показів свідків в даному кримінальному провадженні, а саме працівників ДНЗ «Черкаське вище професійне училище будівельних технологій», відомо, що на підозрюваного ОСОБА_5 постійно надходять скарги від жителів та персоналу гуртожитку, з приводу його конфліктної поведінки, висловлювання нецензурною лексикою в бік жителів та персоналу гуртожитку, підозрюваний поводить себе неадекватно і дуже дивно, постійно промовляє молитви, і його дивна поведінка, може свідчити про те, що він може бути схильним до вчинення нових умисних злочинів, що обґрунтовано доводить ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України вчинити інше кримінальне правопорушення.

Даних, які б вказували на неможливість застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою не встановлено.

Слідчий у клопотанні вказує, що враховуючи відсутність місця реєстрації, постійного місця проживання, місця роботи, будь-яких міцних соціальних зв`язків, суспільно небезпечний характер інкримінованого діяння та з метою забезпечення належної процесуальної поведінки, виникла необхідність у застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки застосування більш м`якого запобіжного заходу, непов`язаного з ізоляцією особи від суспільства є неспіврозмірним з характером вчинення даною особою кримінального правопорушення.

У судовому засіданні слідчий та прокурор підтримали клопотання та просили застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Підозрюваний ОСОБА_5 та його захисник ОСОБА_6 у судовому засіданні заперечували проти задоволення клопотання слідчого, посилаючись на відсутність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Заслухавши пояснення учасників судового процесу, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя робить наступні висновки.

Статтею 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Згідно з практикою ЄСПЛ, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення. Відповідно до практики ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21 квітня 2011 року термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (також рішення від 30 серпня 1990 року у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства», п.32, Series A, № 182).

Встановлено, що Слідчим відділом Черкаського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні за № 0000405 від 06.02.2023, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України.

Згідно з витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань, відомості про вчинення кримінального правопорушення у кримінальному провадженні № 0000405 внесені до вказаного реєстру 06 лютого 2023 року за фабулою: «06.02.2023 до Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області надійшла заява працівника поліції ОСОБА_8 про те, що 06.02.2023 близько 16 год 50 хв., перебуваючи за адресою: АДРЕСА_2 , під час виконання службових обов`язків, отримав тілесні ушкодження, що можуть відноситись до категорії легких тілесних ушкоджень» - правова кваліфікація ч.2 ст. 345 КК України.

06.02.2023 ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України та 07.02.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України.

Згідно ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ).

Зокрема, у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року зазначено, що «обґрунтована підозра» означає існування фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, крім того, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним злочином, вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

При цьому, обставини здійснення підозрюваною конкретних дій та доведеність її вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях ЄСПЛ, зокрема, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23.10.1994 суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Так, для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри, оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності, доведення чи не доведення винуватості особи, що здійснюється судом при ухваленні вироку, а з метою визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Згідно з доводами, викладеними у клопотанні та документами наданими на підтвердження цих доводів, обґрунтованість підозри щодо вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України, підтверджується сукупністю зібраних доказів, що містяться у матеріалах кримінального провадження, а відтак слідчий суддя погоджується із можливою причетністю ОСОБА_5 до інкримінованого йому кримінального правопорушення.

Відповідно до ч.4 ст.176 КПК України, запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження судом, за клопотанням прокурора.

При вирішенні питання про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу, слідчий суддя вважає встановленим існування ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Слідчий суддя зазначає, що ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідування («Бекчиєв проти Молдови» §58). Суворість покарання є ревалентною обставиною в оцінці ризику того, що підозрювана особа може втекти або повторного вчинення злочинів

Очікування можливого суворого покарання має значення під час оцінки ризику переховуватися від органів досудового розслідування та суду. Зазначена обставина на перших етапах притягнення особи до кримінальної відповідальності сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. При цьому, ризик втечі повинен оцінюватися й у світлі інших факторів, а тому суд, вирішуючи питання щодо застосування запобіжного заходу, враховує тяжкість злочину, в якому підозрюється особа у сукупності з іншими обставинами.

Так, слідчий суддя враховує, що підозрюваний не має стійких соціальних зв`язків, не працюючий, немає місця реєстрації та постійного місця проживання, оскільки являється внутрішньо переміщеною особою, в місті Черкаси проживає лише декілька місяців, не одружений, дітей на утриманні немає, тому в разі не обрання йому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, останній усвідомлюючи те, що він підозрюється у скоєнні нетяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, матиме реальну можливість переховуватися від органу досудового розслідування та суду, змінити місце проживання чи виїхати за кордон.

Також слідчий суддя вважає доведеним ризик впливу підозрюваним на потерпілого, свідків в даному кримінальному провадженні, оскільки ОСОБА_5 проживає в одному гуртожитку із свідками в даному кримінальному провадженні, у зв`язку з цим, він матиме реальну можливість здійснювати незаконний вплив на свідків шляхом вмовлянь, погроз чи шантажу з метою зміни останніми раніше наданих показань на його користь чи відмови від надання показань з метою уникнення ним кримінальної відповідальності.

Достатньо обґрунтованим є ризик продовження вчинення іншого кримінального правопорушення, оскільки в ході розгляду клопотання установлено, що на підозрюваного ОСОБА_5 постійно надходять скарги від жителів та персоналу гуртожитку, з приводу його конфліктної поведінки, висловлювання нецензурною лексикою в бік жителів та персоналу гуртожитку, що може свідчити про те, що він може бути схильним до вчинення нових умисних злочинів, що обґрунтовано доводить ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України вчинити інше кримінальне правопорушення.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

ОСОБА_5 є раніше несудимою особою, яка підозрюється у вчиненні злочинів, за які законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років, а відтак до неї може бути застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою.

З огляду на викладене, з метою забезпечення належної поведінки підозрюваного, запобігання та мінімізації вищевказаних ризиків, слідчий суддя вважає за необхідне застосувати щодо ОСОБА_5 , на даному початковому етапі досудового розслідування, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 30 діб, оскільки жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вищезазначеним ризикам, передбаченим КПК України.

Відповідно п. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України, крім випадків, передбачених ч. 4 цієї статті.

Згідно із ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: 1) щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування; 2) щодо злочину, який спричинив загибель людини; 3) щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею.

Враховуючи підстави та обставини, передбачені ст.ст. 177 та 178 КПК України відповідно до п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя вважає необхідним не визначати підозрюваному розмір застави у кримінальному провадженні, оскільки ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні умисного кримінального правопорушення, вчиненого із застосування насильства.

Керуючись вимогами ст. ст. 40, 131, 132, 176 178, 181, 183, 184, 194, 196, 309, 372 КПК України, -

У Х В А Л И В:

Клопотання задовольнити частково.

Застосувати щодо підозрюваного у кримінальному провадженні № 0000405 від 06.02.2023 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 30 (тридцять) діб, тобто з 06 лютого 2023 року по 07 березня 2023 року включно.

Для утримання підозрюваний підлягає направленню до ДУ «Черкаський слідчий ізолятор».

Копію ухвали суду вручити підозрюваному ОСОБА_5 негайно після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення, а підозрюваним, який перебуває під вартою, в той же строк з моменту вручення копії ухвали.

Повний текст ухвали слідчого судді виготовлено 10 лютого 2023 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1