Справа № 202/9070/22
Провадження № 1-кс/202/5239/2022
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 листопада 2022 року м. Дніпро

Слідчий суддя Індустріального районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Індустріального районного суду м. Дніпропетровська клопотання старшого слідчого відділу розслідування злочинів у сфері транспорту СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором відділу Дніпропетровської обласної прокуратури ОСОБА_4 , подане в рамках кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за № 0000028 від 29.03.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 276 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До Індустріального районного суду м. Дніпропетровська надійшло зазначене клопотання в якому просить накласти арешт на підрейкові прокладки (ПРЦП) у кількості 7 штук, прокладки нашпальні (ПНЦП) у кількості 7 штук, металеві підкладки (КБ 65) у кількості 2 шт., болти закладні в зборі у кількості 4 штук, клеми з клемними болтами в зборі у кількості 4 штук виявлені та вилучені 10.11.2022 з території СП «Запорізька дистанція колії», за адресою: м. Запоріжжя, пр.Соборний,4 шляхом накладення заборони відчуження, розпорядження та користування вказаним майном.

Клопотання мотивоване тим, що 29.03.2021 о 14 год. 48 хв. на 1058 км залізничного шляху пікету № 8 перегону Славгород-Південний Новогупалівка у Синельниковському районі Дніпропетровської області трапилася дорожно транспортна подія, що призвела до сходження 6 вагонів прискореного електропоїзду «НRCS-008» «ІНТЕРСІТІ+» №732 сполученням «Київ-Запоріжжя» під керуванням машиніста ОСОБА_5 . Внаслідок залізнично-транспортної пригоди заподіяно велику матеріальну шкоду.

У даному кримінальному проваджені проводиться залізнично-транспортна експертиза. Судовий експерт, якому доручено проведення зазначеної експертизи, звернувся з клопотанням надати додаткові матеріали, необхідні для проведення експертизи, зокрема і вилучені з місця сходу підрейкові прокладки для огляду.
В ході слідчих та розшукових дій встановлено місцезнаходження частини підрейкових прокладок, прокладок нашпальних, металевих підкладок КБ-65, болти клеми, які були в складі залізничної колії в момент зазначеної залізничної аварії. Вказані предмети були вилучені працівниками Регіональної філії «Придніпровська залізниця» з місця сходу на 1058 км непарної залізничної колії пікету №8 перегону «Славгород-Південний-Новогуполівка» та зберігалися в коморі СП «Запорізька дистанція колії» РФ «Придніпровська залізниця» за адресою: м. Запоріжжя, пр. Соборний,4.
Під час огляду 10.11.2022 вилучено підрейкові прокладки (ПРЦП) у кількості 7 штук, прокладки нашпальні (ПНЦП) у кількості 7 штук, металеві підкладки (КБ 65) у кількості 2 шт; болти закладні в зборі у кількості 4 штук, клеми клемними болтами в зборі у кількості 4 штук та визнані речовим доказом у кримінальному провадженні №0000028.

На підставі викладеного, слідчий звернувся до суду з клопотанням в якому просить накласти арешт з метою збереження речових доказів.
Слідчий в судове засідання не з`явився, до суду надав заяву про розгляд даного клопотання за його відсутності, в заяві вказав, що клопотання підтримує у повному обсязі.

Представник власника майна СП «Запорізька дистанція колії», в судове засідання не з`явився, про день, час та місце розгляду клопотання був повідомлений належним чином.

Враховуючи положення ч.1 ст.172 КПК України, слідчий суддя вважає доцільним здійснити розгляд клопотання за відсутності учасників.

На підставі викладеного, у зв`язку із неприбуттям учасників судового розгляду аудіо-, відеофіксація судового засідання не здійснювалась.

Вивчивши клопотання, дослідивши надані слідчим матеріали кримінального провадження, суд виходить з наступного.

Так, в судовому засіданні встановлено, що органом досудового розслідування здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000028 від 29.03.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 276 КК України, -

Відповідно до протоколу огляду від 10.11.2022 року, старшим слідчим відділу розслідування злочинів у сфері транспорту СУ ГУНП в Дніпропетровській області було проведено огляд 10.11.2022 вилучено підрейкові прокладки (ПРЦП) у кількості 7 штук, прокладки нашпальні (ПНЦП) у кількості 7 штук, металеві підкладки (КБ 65) у кількості 2 шт; болти закладні в зборі у кількості 4 штук, клеми клемними болтами в зборі у кількості 4 штук.

Вказані предмети зберегли на собі сліди вчинення кримінальних правопорушень мають характер та визнані речовими доказами по справі (Постановою старшого слідчого відділу розслідування злочинів у сфері транспорту СУ ГУНП в Дніпропетровській області від 10.11.2022).

Згідно із ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Слідчий суддя звертає увагу на те, що слідчий просить арештувати майно з метою забезпечення збереження речових доказів, в порядку, визначеному п.1 ч. 2 ст. 170 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Разом з тим, зі змісту ч. 3 ст. 170 КПК України слідує, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, зазначеним у ст. 98 КПК України, якою визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

На думку слідчого судді, стороною обвинувачення доведено, що вилучені під час огляду підрейкові прокладки (ПРЦП) у кількості 7 штук, прокладки нашпальні (ПНЦП) у кількості 7 штук, металеві підкладки (КБ 65) у кількості 2 шт., болти закладні в зборі у кількості 4 штук, клеми з клемними болтами в зборі у кількості 4 штук виявлені та вилучені 10.11.2022 з території СП «Запорізька дистанція колії», які визнані речовими доказами у даному кримінальному провадженні, мають доказове значення у даному кримінальному провадженні, зберегли на собі сліди кримінального правопорушення і можу бути використаний як докази факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя вважає, що накладення арешту, наразі, на зазначене майно буде відповідати тим завданням кримінального провадження під час проведення досудового розслідування, а отже відповідатимуть вимогам ст. 2, 98, 170 КПК України.

Крім того, матеріали судового провадження свідчать, що на даному етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою запобігання зникнення чи відчуження майна, а слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у особи за вчинення злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно.

На думку слідчого судді, органом досудового розслідування доведено, що незастосування в даному випадку арешту вказаного речового доказу може призвести до його приховування, пошкодження, знищення, перетворення, оскільки відомості, які будуть встановлені під час проведення експертних досліджень можуть підтвердити або спростувати вину особи, яка причетна до вчинення кримінального правопорушення.

З метою уникнення негативних наслідків, які можуть перешкодити проведенню всебічного та повного досудового розслідування, з метою запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення чи відчуження майна в даному кримінальному провадженні, слідчий суддя доходить висновку про наявність правових підстав для арешту майна, враховуючи можливість використання його як доказу у даному кримінальному провадженні, наслідки арешту майна, розумність та спів розмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а отже клопотання підлягає задоволенню.

Разом з тим, відповідно до п. 5 ч. 5 ст. 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчого слідчий суддя постановляє ухвалу, у якій, зокрема, зазначає, порядок виконання ухвали.

Таким чином, слідчий суддя вважає за необхідне зазначити спосіб виконання даної ухвали, визначивши місце зберігання арештованого майна камеру схову речових доказів ГУНП в Дніпропетровській області, з урахуванням вимог Порядку зберігання речових доказів, затвердженого постановою КМУ від 19 листопада 2012 р. № 1104 із змінами та доповненнями.

При цьому, слідчий суддя враховує і те, що у відповідності до вимог ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому у застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано, а отже після усунення обставин, які були підставою для накладення арешту, зокрема проведення експертизи, власник майна має право звернутися до суду з клопотанням про скасування арешту майна, чи надати докази належності вказаного майна іншим особам тощо, що буде оцінено вже під час іншої процедури, передбаченої законом, задля можливості визначення, можливо, іншого менш обтяжливого способу забезпечення доказів чи визначеного способу арешту майна.

Керуючись ст. 7, 110, 131, 132, 167-168, 170-173, 175, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на підрейкові прокладки (ПРЦП) у кількості 7 штук, прокладки нашпальні (ПНЦП) у кількості 7 штук, металеві підкладки (КБ 65) у кількості 2 шт., болти закладні в зборі у кількості 4 штук, клеми з клемними болтами в зборі у кількості 4 штук, які виявлені та вилучені 10.11.2022 з території СП «Запорізька дистанція колії», за адресою: м. Запоріжжя, пр. Соборний, 4.

Заборонити володіння, користування та розпорядження вищевказаним майном, до скасування арешту у встановленому КПК України порядку.

Арештоване майно зберігати на території майданчику за адресою: АДРЕСА_1 , відповідно до Порядку зберігання речових доказів, затвердженого постановою КМУ від 19 листопада 2012 р. № 1104 із змінами та доповненнями.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

На ухвалу може бути подана апеляція безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_6 ОСОБА_7