ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/803/470/23 Справа № 210/4297/19 Суддя у 1-й інстанції - ОСОБА_1 Суддя у 2-й інстанції - ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 березня 2023 року м. Дніпро

Дніпровський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду кримінальних справ:

головуючого, судді-доповідача ОСОБА_2

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу прокурора ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 17 січня 2023 року про відмову в застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0001789 стосовно

ОСОБА_7 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Зайцево Синельниковського району Дніпропетровської області, проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимий, останній раз: 12.02.2018 року Тернівським районним судом м. Кривого Рогу Дніпропетровської області за ч. 2 ст. 190 КК України до 3 років позбавлення волі з іспитовим строком на 1 рік

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 186 Кримінального кодексу України,

за участю:

прокурора (в режимі відеоконференції) ОСОБА_6

захисника ОСОБА_8

ВСТАНОВИВ :

Обставини, встановлені ухвалою слідчого судді та короткий зміст оскарженого рішення.

Ухвалою слідчого судді Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 17 січня 2023 року відмовлено в задоволенні клопотання старшого слідчого СВ ВП № 2 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області майора поліції ОСОБА_9 , погодженого з прокурором ОСОБА_6 . Про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_7 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 Кримінального кодексу України (далі - КК).

В обґрунтування свого рішення слідчий суддя зазначив, що підозрюваний ОСОБА_7 , з метою уникнення притягнення до кримінальної відповідальності, переховується від органів досудового розслідування, у зв`язку з чим слідчим ОСОБА_9 , було винесено постанову про оголошення ОСОБА_7 у міжнародний розшук від 02.06.2021.

Під час розгляду клопотання слідчим суддею встановлено, що ухвалою Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 04.06.2021 було вирішено клопотання слідчого та в цьому кримінальному провадженні стосовно ОСОБА_7 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Ухвала суду не оскаржена, набрала законної сили 10.06.2021. Крім того, строк дії вказаної ухвали не встановлено, а отже вона діє безстроково.

Отже, оскільки вимогами Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК) не передбачено повторний розгляд вказаних клопотань, суд позбавлений можливості здійснювати повторний розгляд аналогічного клопотання після прийняття рішення по суті ідентичних вимог, зважаючи на те, що ухвала слідчого судді від 04.06.2021 діє безстроково, слідчий суддя відмовив в задоволенні клопотання слідчого.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги і узагальненні доводи особи, яка її подала.

В апеляційній скарзі просить поновити строк апеляційного оскарження, у зв`язку з тим, що слідчий суддя розглянув клопотання слідчого без виклику слідчого та прокурора, а копію оскарженої ухвали вони отримали лише 20.01.2023, тому просить поновити строк апеляційного оскарження. Ставить питання про скасування ухвали слідчого судді та призначити новий розгляд в суді першої інстанції.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги прокурор посилається на істотне порушення слідчим суддею вимог кримінального процесуального закону, а саме положення ч. 1 ст. 193 КПК, відповідно до яких участь прокурора у даній категорії справ є обов`язковою.

Позиції учасників судового провадження.

В судовому засіданні прокурор підтримав апеляційну скаргу і з підстав, викладених у скарзі, просив її задовольнити, вважав ухвалу слідчого судді незаконною, просив її скасувати та постановити нову ухвалу, якою задовольнити клопотання слідчого. Пояснив, що необхідність у повторному зверненні з клопотанням про застосування стосовно ОСОБА_7 тримання під вартою обумовлена тим, що перша ухвала слідчого судді була постановлена також без участі слідчого, прокурора та захисника, у зв`язку з чим її неможливо виконати в порядку міжнародного співробітництва у кримінальному провадженні.

Захисник в судовому засіданні просив вирішити апеляційну скаргу прокурора на розсуд суду.

Мотиви апеляційного суду.

Відповідно до ст. 404 КПК суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Як слідує з матеріалів провадження слідчий суддя розглянув клопотання слідчого без участі та виклику сторін кримінального провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 193 КПК розгляд клопотання про застосування запобіжного заходу здійснюється за участю прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, його захисника, крім випадків, передбачених частиною шостою цієї статті.

Вищевикладених положень кримінального процесуального закону слідчий суддя не дотримався, що в даній справі є підставою для задоволення клопотання прокурора про поновлення строку апеляційного оскарження та скасування ухвали слідчого судді та постановлення нової ухвали.

Згідно з ч. 1 ст. 131 КПК заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження є запобіжні заходи (п. 9 ч. 2 ст. 131 КПК).

Відповідно до ч. 3 ст. 132 КПК застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що: (1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; (2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, дізнавача, прокурора; (3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, дізнавач, прокурор звертається із клопотанням.

Статтею 177 КПК встановлено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам, зокрема: (1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; (2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; (3) незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні; (4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; (5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до частин 1, 2 ст. 281 КПК якщо під час досудового розслідування місцезнаходження підозрюваного невідоме або він виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України чи за межами України та не з`являється без поважних причин на виклик слідчого, прокурора за умови його належного повідомлення про такий виклик, слідчий, прокурор оголошує розшук такого підозрюваного. До оголошення підозрюваного в розшук слідчий, прокурор зобов`язаний вжити заходів щодо встановлення його місцезнаходження. Про оголошення розшуку виноситься окрема постанова, якщо досудове розслідування не зупиняється, або вказується в постанові про зупинення досудового розслідування, якщо таке рішення приймається, відомості про що вносяться до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відповідно до ч. 1, п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

З матеріалів клопотання слідує, що ОСОБА_7 раніше неодноразово судимий, останній раз 12.02.2018 Тернівським районним судом м. Кривого Рогу Дніпропетровської області за ч. 2 ст. 190 КК до трьох років позбавлення волі, зі звільненням від відбування покарання з випробуванням з іспитовим строком на один рік.

Інкримінований злочин ОСОБА_7 , передбачений ч. 2 ст. 186 КК, ймовірно вчинив 19.11.2018, тобто в період іспитового строку.

Санкція частини 2 статті 186 КК, передбачає покарання у виді позбавлення волі строком від чотирьох до шести років, що відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК є матеріально-правовою підставою для застосування до ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

03 вересня 2019 року постановою слідчого підозрюваний ОСОБА_7 оголошений у розшук, досудове розслідування зупинено.

Як видно з матеріалів провадження постановою старшого слідчого СВ ВП № 2 Криворізького районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_9 від 02 червня 2021 року у межах кримінального провадження за № 0001789, ОСОБА_7 , підозрюваний у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК, оголошений у міжнародний розшук.

Як встановлено органом досудового розслідування, останній 12 серпня 2019 року перетнув державний кордон України через митний пост "Лужанка" відбувши до Угорської Республіки.

Відповідно до клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу, станом на 13 січня 2023 року підозрюваний ОСОБА_7 знаходиться на території Угорської Республіки, ухиляється від органів досудового розслідування та суду.

Судова повістка про виклик підозрюваного, направлена апеляційним судом за місцем проживання підозрюваного, повернулась на адресу суду з відміткою про відсутність адресата за вказаною адресою.

За змістом статей 20, 22 КПК підозрюваний має право на захист, яке полягає у наданні йому можливості надати усні або письмові пояснення з приводу підозри чи обвинувачення, право збирати і подавати докази, брати особисту участь у кримінальному провадженні, користуватися правовою допомогою захисника, а також реалізовувати інші процесуальні права, передбачені цим Кодексом.

Слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд зобов`язані роз`яснити підозрюваному, обвинуваченому його права та забезпечити право на кваліфіковану правову допомогу з боку обраного ним або призначеного захисника.

У випадках, передбачених цим Кодексом та/або законом, що регулює надання безоплатної правової допомоги, підозрюваному, обвинуваченому правова допомога надається безоплатно за рахунок держави.

Кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Захист здійснюється підозрюваним або обвинуваченим, його захисником або законним представником.

Відповідно до ч. 1 ст. 53 КПК ...суд залучають захисника для проведення окремої процесуальної дії в порядку, передбаченому статтею 49 цього Кодексу, виключно у невідкладних випадках, коли є потреба у проведенні невідкладної процесуальної дії за участю захисника...

За змістом п. 3 ч. 1 ст. 49, ч. 3 ст. 193 КПК слідчий суддя, суд зобов`язаний вжити необхідних заходів для забезпечення захисником підозрюваного... якщо слідчий суддя, суд вирішить, що обставини кримінального провадження вимагають участі захисника.

З метою забезпечення права підозрюваного на захист та усунення порушення його прав, допущенних слідчими суддями під час передніх проваджень з розгляду питань про обрання стосовно ОСОБА_7 запобіжного заходу, суд апеляційної інстанції залучив захисника з Регіонального центра безоплатної вторинної правової допомоги на окрему процесуальну дію.

Згідно ч. 1 ст. 194 КПК під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

За змістом ч. 6 ст. 193 КПК слідчий суддя, суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя за участю підозрюваного розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Відповідно до ч. ч. 1, 4 ст. 196 КПК в ухвалі про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зазначає відомості про: 1) кримінальне правопорушення (його суть і правову кваліфікацію із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність), у якому підозрюється, обвинувачується особа; 2) обставини, які свідчать про існування ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу; 3) обставини, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу; 4) посилання на докази, які обґрунтовують ці обставини; 5) запобіжний захід, який застосовується.

Перевіривши надані матеріали та обговоривши доводи апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції доходить висновку, що клопотання слідчого є обґрунтованим та підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

За матеріалами досудового розслідування ОСОБА_7 , підозрюється в тому, що в ніч з 18 на 19.11.2018 року знаходився в кафе «Теремок», розташованому в парку ім. Богдана Хмельницького в Металургійному районі м. Кривого Рогу, де познайомився з ОСОБА_10 та ОСОБА_11 , які також відпочивали у вищевказаному кафе.

19.11.2018 приблизно о 05.00 годині ОСОБА_10 та ОСОБА_11 вирішили їхати додому, та сіли біля кафе «Теремок» у таксі, до якого також сів ОСОБА_7 і вони поїхали в бік своїх домівок. По шляху слідування ОСОБА_10 попросила водія таксі зупинити автомобіль на зупинці громадського транспорту «Криворізький державний цирк», розташованої по вул. Соборності м. Кривого Рогу, щоб далі піти додому пішки. Коли ОСОБА_10 вийшла з автомобіля на вказаній зупинці, то ОСОБА_7 теж вийшов з автомобіля і пішов разом з ОСОБА_10 від зупинки громадського транспорту «Криворізький державний цирк» в бік вул. Героїв АТО м. Кривого Рогу. При цьому коли вони проходили поблизу гуртожитку Криворізького державного педагогічного університету, розташованого по вул. Героїв АТО, 84 в Металургійному районі м. Кривого Рогу у ОСОБА_7 виник злочинний намір, спрямований на відкрите викрадення чужого майна, а саме належного ОСОБА_10 , та звернення його на свою користь.

19.11.2018 близько 05.30 години, ОСОБА_7 з метою реалізації виниклого у нього злочинного наміру, спрямованого на відкрите викрадення чужого майна та звернення його на свою користь, повторно, перебуваючи поблизу гуртожитку Криворізького державного педагогічного університету, розташованого по вул. Героїв АТО, 84 в м. Металургійному районі м. Кривого Рогу штовхнув в спину ОСОБА_10 , від чого остання впала. Тим самим ОСОБА_7 застосував насильство, яке не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілої ОСОБА_10 .

Після чого, ОСОБА_7 розстібнув куртку потерпілої ОСОБА_10 та шляхом ривка зірвав у неї з шиї золотий ланцюжок довжиною 50 см, 585 проби, вагою 9,78 г, плетіння «кардинал», вартістю 6083,55 гривень, з золотим кулоном у вигляді іконки з зображенням «Божої матері з маленьким Ісусом» вагою 2,38 г, 585 проби вартістю 1480,46 гривень. Продовжуючи свій злочинний умисел, направлений на відкрите викрадення чужого майна, ОСОБА_7 забрав у ОСОБА_10 її жіночу сумку, з якої дістав гаманець, і відкрито викрав з нього гроші в сумі 1000 гривень, після чого, з місця вчиненого злочину зник, спричинивши потерпілій ОСОБА_10 майнову шкоду, згідно висновку товарознавчої експертизи №1140 від 31.07.2019 року, станом цін на 19.11.2018 року на загальну суму 8564,01 гривень.

Таким чином ОСОБА_7 вчинив всі дії для доведення злочину до кінця, у зв`язку з чим реалізував злочинний намір, направлений на відкрите викрадення чужого майна (грабіж), поєднаного з насильством, яке не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого, вчиненого повторно, обернув викрадене майно на свою користь, розпорядившись в подальшому ним на власний розсуд з викраденим з місця скоєння ним кримінального правопорушення зник, у зв`язку з чим своїми діями завдав потерпілій ОСОБА_10 майнову шкоду на загальну суму 8564,01 гривень.

Попередня правова кваліфікація дій ОСОБА_7 за ч. 2 ст. 186 КК, за ознаками відкритого викрадення чужого майна (грабіж), поєднаного з насильством, яке не є небезпечним для життя та здоров`я потерпілого, вчиненого повторно.

Обґрунтованість підозри підтверджується доказами, долученими до клопотання слідчого, зокрема оглядом місця події від 19.11.2018; показаннями потерпілої ОСОБА_10 ; пред`явленням особи для впізнання за фотознімками за участі потерпілої ОСОБА_10 ; показаннями свідка ОСОБА_12 ; пред`явленням особи для впізнання за фотознімками за участі свідка ОСОБА_12 ; показаннями свідка ОСОБА_11 ; пред`явленням особи для впізнання за фотознімками за участі свідка ОСОБА_11 ; показаннями свідка ОСОБА_13

01 серпня 2019 року складено повідомлення про підозру стосовно ОСОБА_7 , яке вручено його цивільній дружині, про що є її підпис (а.с. 15-16, 20). Таким чином, ОСОБА_7 набув статусу підозрюваного.

Суд апеляційної інстанції, перевіряючи обґрунтованість підозри, зважає на відсутність законодавчого визначення поняття «обґрунтованість підозри» та усталену практику Європейського суду з прав людини та критеріїв її визначення. Відповідно до усталеної практики ЄСПЛ (наприклад, пункт 32 рішення у справі Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom, заяви № 12244/86, 12245/86; 12383/86 рішення від 30.08.1990, термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (справа «Нечипорук і Йонкало проти України», заява № 42310/04, пункт 175 рішення від 21.04.2011).

Крім того, апеляційний суд зауважує, що на стадії досудового розслідування слідчий суддя та суд апеляційної інстанції не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів, визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї запобіжного заходу.

При цьому, стандарт доказування «обґрунтованої підозри» є нижчим, ніж доведеність «поза розумним сумнівом», яким керується суд під час судового розгляду кримінального провадження по суті та ухвалення вироку.

Суд апеляційної інстанції доходить висновку про доведення прокурором ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК, у виді переховування від органу досудового розслідування та суду, який вже настав, оскільки останній залишив місце проживання та виїхав за межі України.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 Європейської конвенції про видачу правопорушників, з протоклами до неї, ратифікованих Законом України "Про ратифікацію Європейської конвенції про видачу" від 16.01.1998 № 43/98-ВР (далі - Європейська конвенція), видача правопорушників здійснюється у зв`язку із правопорушеннями, які караються за законами запитуючої Сторони та запитуваної Сторони позбавленням волі або згідно з постановою про утримання під вартою на максимальний термін не менше одного року чи більш суворим покаранням. Якщо особа визнається винною і вирок про ув`язнення або постанова про утримання під вартою проголошується на території запитуючої Сторони, термін призначеного покарання має складати не менше чотирьох місяців.

Відповідно до ч. 1 ст. 573 КПК запит про видачу особи (екстрадицію) направляється за умови, якщо за законом України хоча б за один із злочинів, у зв`язку з якими запитується видача, передбачено покарання у виді позбавлення волі на максимальний строк не менше одного року або особу засуджено до покарання у виді позбавлення волі і невідбутий строк становить не менше чотирьох місяців.

За вчинення кримінального правопорушення, яке інкриміновано ОСОБА_7 за ч. 2 ст. 186 КК, передбачено покарання більше одного року позбавлення волі, а тому воно в розумінні Європейської конвенції та ст. 573 КПК є екстрадиційним.

Беручи до уваги те, що підозрюваний ОСОБА_7 , з метою уникнення притягнення до кримінальної відповідальності, переховується від органів досудового розслідування, суд апеляційної інстанції доходить висновку про задоволення клопотання слідчого для забезпечення подальшого досудового розслідування кримінального провадження із застосуванням механізму міжнародної правової допомоги.

Згідно з ч. 5 ст. 183 КПК при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, який оголошений у міжнародний розшук розмір застави не визначається.

У разі постановлення слідчим суддею, судом ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, обвинуваченого на підставі частини шостої статті 193 цього Кодексу строк дії такої ухвали не зазначається (ч. 4 ст. 197 КПК).

З огляду на вищезазначені положення кримінального процесуального закону, суд апеляційної інстанції не визначає строк дії ухали, а також розмір застави, як альтернативного виду запобіжного заходу. Питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_7 або його зміну на більш м`який запобіжний захід підлягає перегляду після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження.

Враховуючи вищевикладене, апеляційна скарга прокурора є обґрунтованою і підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 177-178, 183, 193, 405, 407, 419, 422 КПК, апеляційний суд,

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання прокурора ОСОБА_6 про поновлення строку апеляційного оскарження задовольнити.

Апеляційну скаргу прокурора ОСОБА_6 задовольнити.

Ухвалу слідчого судді Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 17 січня 2023 року про відмову в застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_7 , підозрюваного за ч. 2 ст. 186 КК скасувати.

Постановити нову, якою клопотання старшого слідчого СВ ВП № 2 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області майора поліції ОСОБА_9 , погодженого з прокурором ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_7 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК задовольнити.

Обрати стосовно ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Після затримання і не пізніш як через сорок вісім годин з часу доставки ОСОБА_7 до місця кримінального провадження розглянути за його участю питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід у встановленому законом порядку.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та касаційному оскарженню не підлягає.

Судді:

____________________ ____________________ ____________________

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4