Дата документу 20.03.2023
Справа № 334/1008/23
Провадження № 1-кп/334/406/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 березня 2023 року місто Запоріжжя

Ленінський районний суд міста Запоріжжя у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

провівши в м.Запоріжжі підготовче судове засідання у кримінальному провадженні внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань за № 0001812 від 20.10.2022 року відносно:

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився в м.Запоріжжі, громадянина України, офіційно не працевлаштованого, не одруженого, з вищою освітою, без місця реєстрації, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого,

обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.185 КК України,-

сторони кримінального провадження: прокурор ОСОБА_4 ; потерпілий - ОСОБА_5 ; захисник обвинуваченого - адвокат ОСОБА_6 , обвинувачений - ОСОБА_3

ВСТАНОВИВ:

13 лютого 2023 року після здійснення автоматизованого розподілу справ в провадження судді Ленінського районного суду міста Запоріжжя ОСОБА_1 надійшов обвинувальний акт з додатками у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001812 від 20.10.2022 року, відносно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185 КК України.

Ухвалою суду від 13.02.2023 року у кримінальному провадженні призначено підготовче судове засідання.

У підготовчому судовому засіданні прокурор просить призначити кримінальне провадження до судового розгляду, вважає, що обвинувальний акт, наданий суду, складений з дотриманням вимог ст. 291 КПК України, підстав для закриття справи, укладення угод у кримінальному провадженні, внесення подання для визначення підсудності немає.

Обвинувачений та його захисник (кожен окремо) в підготовчому судовому засіданні не заперечували щодо призначення справи до судового розгляду, з клопотаннями про закриття кримінального провадження, повернення обвинувальних актів прокурору, внесення подання для визначення підсудності не звертались.

Потерпілий ОСОБА_5 думку прокурора підтримав, просив справу призначити до судового розгляду.

Потерпіла ОСОБА_7 в підготовче судове засідання не з`явилась, потерпілий ТОВ «Нова Пошта» в підготовче судове засідання свого представника не направив з невідомої суду причини. По дату, час та місце проведення підготовчого засідання повідомлені у встановленому законом порядку, з клопотаннями про відкладення підготовчого судового засідання не звертались. Суд, заслухавши думку учасників процесу, з огляду на те, що обвинувачений у справі утримується під вартою, а потерпілі належним чином повідомлені про проведення підготовчого судового засідання, вважає за можливе підготовче засідання поводити за відсутності потерпілих.

Вивчивши обвинувальний акт, заслухавши думку учасників провадження, суд вважає, що кримінальне провадження підлягає призначенню до судового розгляду з наступних підстав.

Угод про визнання винуватості чи про примирення у порядку ст.ст. 468-475 КПК України до суду не надійшло. Підстав для закриття кримінального провадження не вбачається. Обвинувальний акт складено у відповідності до вимог кримінального процесуального законодавства, при його затвердженні прокурором дотримані вимоги закону. Підстав для направлення обвинувального акту для визначення підсудності не встановлено, зазначене кримінальне провадження підсудне Ленінському районному суду міста Запоріжжя.

Таким чином, у суду достатньо підстав для призначення даного кримінального провадження до судового розгляду у відкритому судовому засіданні.

Крім того, в підготовчому судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_3 звернувся до суду з усним клопотанням про зміну запобіжного заходу, посилаючись на погіршення стану здоров`я.

Захисник вказане клопотання підтримала, просила його задовольнити.

Прокурор в підготовчому засіданні проти задоволення клопотання заперечував, посилаючись на те, що обвинуваченим не підтверджено погіршення стану здоров`я, а підстави для зміни запобіжного заходу відсутні.

Потерпілий ОСОБА_5 просив відмовити в задоволенні клопотання про зміну запобіжного заходу.

Заслухавши думку учасників кримінального провадження,перевіривши обґрунтованість клопотання наявним у розпорядженні суду матеріалами, суд доходить наступних висновків.

Згідно до ч. ч. 1, 2 ст. 331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 розділу ІІ Заходи забезпечення кримінального провадження цього Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст. 201 КПК України , що знаходиться в главі 18 цього Кодексу, підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, клопотання про зміну запобіжного заходу.

Відповідно до ч.ч. 2-4 ст. 201 КПК України копія клопотання та матеріалів, якими воно обґрунтовується, надається прокурору не пізніше ніж за три години до початку розгляду клопотання. До клопотання мають бути додані:

1) копії матеріалів, якими підозрюваний, обвинувачений обґрунтовує доводи клопотання;

2) перелік свідків, яких підозрюваний, обвинувачений вважає за необхідне допитати під час розгляду клопотання, із зазначенням відомостей, які вони можуть надати, та обґрунтуванням значення цих відомостей для вирішення питання;

3) підтвердження того, що прокурору надіслана копія клопотання та копії матеріалів, що обґрунтовують клопотання.

Слідчий суддя, суд зобов`язаний розглянути клопотання підозрюваного, обвинуваченого протягом трьох днів з дня його одержання згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Як зазначено у ст.2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

З метою досягнення завдань кримінального провадження та для належного здійснення правосуддя у справах про вчинення кримінального правопорушення у КПК України передбачено заходи забезпечення кримінального провадження, до яких належить, зокрема, тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою (статті 131, 176, 183 КПК України).

Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України. До цих ризиків належать такі спроби підозрюваного, обвинуваченого, як переховування від органів досудового розслідування та/або суду; знищення, переховування або спотворення будь-яких речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконний вплив на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином; вчинення іншого кримінального правопорушення чи продовження кримінального правопорушення, у якому особа підозрюється, обвинувачується.

За змістом ст. 178 КПК України,при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, суд зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі вагомість наявних доказів, тяжкість покарання, що загрожує особі, у разі визнання її винуватою, вік та стан здоров`я обвинуваченого, міцність соціальних зв`язків, наявність постійного місця роботи, наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення, репутацію обвинуваченого, наявність у нього судимостей, дотримання обвинуваченим умов застосування запобіжних заходів у випадках їхнього попереднього застосування.

Відповідно до ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу та відповідно до ч.3 ст.197 КПК України про його продовження, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчинені підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Із змісту наведених норм випливає, що завданням застосування будь-якого запобіжного заходу є забезпечення належної процесуальної поведінки особи, яка піддана кримінальному переслідуванню, а при обранні того чи іншого запобіжного заходу, достатнього і необхідного у кожному конкретному випадку, крім тяжкості звинувачення, необхідно враховувати сукупність перелічених в законі обставин.

Згідно ст.ст. 7-9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини. У рішенні по справі «W проти Швейцарії» від 26.01.1993 року Європейський суд з прав людини вказав, що врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки він свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє «прогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилитись від слідства».

Отже, обвинувачення особи у скоєнні особливо тяжкого злочину та очікуване покарання, яке можливо призначити за вказані злочини, є однім з факторів, який має враховувати суд при обранні запобіжного заходу, хоча такий фактор сам по собі без оцінки усіх інших обставин у сукупності не може слугувати єдиною підставою для тримання особи під вартою.

За змістом обвинувального акту, ОСОБА_3 обвинувачується у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, який є тяжким злочином.

Доводи сторін, в тому числі і щодо правильності формулювання обвинувачення, наявність доказів на підтвердження пред`явленого обвинувачення, достатність та допустимість цих доказів, будуть перевірятися та оцінюватися судом першої інстанції у відповідності до вимог чинного кримінального процесуального законодавства під час розгляду кримінального провадження по суті.

Так, враховуючи тяжкість інкримінованих ОСОБА_3 злочинів, які відносяться до категорії тяжких умисних злочинів, пов`язках з посяганням на майно, інших осіб, вчинених в період відбування ним покарання з випробуванням за вчинення аналогічних злочинів, суворість можливого покарання у виді позбавлення волі до 8 років, що загрожує обвинуваченому в разі визнання його винним, наявність в провадженні Жовтневого районного суду міста Запоріжжя кримінального провадження відносно ОСОБА_3 за фактом вчинення аналогічного злочину, а також відсутність стійких соціальних зв`язків, свідчить про доцільність застосування саме запобіжного заходу, обраного обвинуваченому - тримання під вартою.

При цьому, обвинувачений, заявляючи клопотання про зміну запобіжного заходу, обґрунтовуючи його погіршенням стану свого здоров`я, не надав суду жодних відомостей на підтвердження вказаних обставин, при цьому у суду відомості про неможливість тримання в умовах СІЗО за станом здоров`я відносно ОСОБА_3 відсутні.

Таким чином, суд доходить висновку, що клопотання ОСОБА_3 про зміну запобіжного заходу задоволенню не підлягає.

Крім того, 15.03.2023 від представника потерпілого ТОВ «Нова пошта» ОСОБА_8 надійшов цивільний позов від 02.03.2023 року у кримінальному провадженні №0000048, у якому останній просить стягнути з ОСОБА_3 на користь ТОВ «Нова пошта» майнову шкоду в сумі 149 211, 00 гривень.

Щодо прийняття цивільного позову суд зазначає таке.

Відповідно до частини 2 статті 127 КПК України шкода, завдана кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням, може бути стягнута судовим рішенням за результатами розгляду цивільного позову в кримінальному провадженні.

За приписами частини 1 статті 128 КПК України особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, має право під час кримінального провадження до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов до підозрюваного, обвинуваченого або до фізичної чи юридичної особи, яка за законом несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння.

Частинами 4 та 5 цієї ж статті обумовлено, що форма та зміст позовної заяви повинні відповідати вимогам, встановленим до позовів, які пред`являються у порядку цивільного судочинства. Цивільний позов у кримінальному провадженні розглядається судом за правилами, встановленими цим Кодексом. Якщо процесуальні відносини, що виникли у зв`язку з цивільним позовом, цим Кодексом не врегульовані, до них застосовуються норми Цивільного процесуального кодексу України за умови, що вони не суперечать засадам кримінального судочинства.

Відповідно до частини 3 статті 175 ЦПК України позовна заява повинна містити: 1)найменування суду першої інстанції, до якого подається заява; 2)повне найменування (для юридичних осіб) або ім`я (прізвище, ім`я та по батькові - для фізичних осіб) сторін та інших учасників справи, їх місцезнаходження (для юридичних осіб) або місце проживання чи перебування (для фізичних осіб), поштовий індекс, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України (для юридичних осіб, зареєстрованих за законодавством України), а також реєстраційний номер облікової картки платника податків (для фізичних осіб) за його наявності або номер і серію паспорта для фізичних осіб - громадян України (якщо такі відомості позивачу відомі), відомі номери засобів зв`язку, офіційної електронної адреси та адреси електронної пошти; 3)зазначення ціни позову, якщо позов підлягає грошовій оцінці; обґрунтований розрахунок сум, що стягуються чи оспорюються; 4)зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачений законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них; 5)виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини; 6)відомості про вжиття заходів досудового врегулювання спору, якщо такі проводилися, в тому числі, якщо законом визначений обов`язковий досудовий порядок урегулювання спору; 7)відомості про вжиття заходів забезпечення доказів або позову до подання позовної заяви, якщо такі здійснювалися; 8)перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви; зазначення доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності); зазначення щодо наявності у позивача або іншої особи оригіналів письмових або електронних доказів, копії яких додано до заяви; 9)попередній (орієнтовний) розрахунок суми судових витрат, які позивач поніс і які очікує понести у зв`язку із розглядом справи; 10)підтвердження позивача про те, що ним не подано іншого позову (позовів) до цього ж відповідача (відповідачів) з тим самим предметом та з тих самих підстав.

Так, представником потерпілого ТОВ «Нова пошта» ОСОБА_8 подано цивільний позов у кримінальному провадженні №0000048, згідно якого позивач просить стягнути з ОСОБА_3 на користь ТОВ «Нова пошта» майнову шкоду в сумі 149 211, 00 гривень.

При цьому, в провадження судді Ленінського районного суду міста Запоріжжя ОСОБА_1 надійшов обвинувальний акт з додатками у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001812 від 20.10.2022 року, згідно відомостей якого потерпілому від кримінального провадження ТОВ «Нова пошта» спричинено матеріальний збиток на загальну суму 6 950,00 грн

Згідно змісту позовної заяви представником позивача до суми стягнення включені збитки, понесені позивачем, при цьому, відомостей про те, що до спричинення цих збитків причетний саме ОСОБА_3 , а також доказів в обґрунтування позовних вимог саме в такому розмірі, до позовної заяви не додано.

Частиною 1 ст. 185 ЦПК України передбачено залишення позовної заяви без руху у разі встановлення, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу.

За таких обставин, суд вважає за необхідне позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Нова пошта» залишити без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. 128, 314, 315, 316, 331, ст.ст.370-372 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні клопотання обвинуваченого ОСОБА_3 про зміну запобіжного заходу відмовити

Призначити по кримінальному провадженню за обвинуваченням ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185 КК України проведення судового розгляду 28 березня 2023 року об 11 годині 00 хвилин в приміщенні Ленінського районного суду міста Запоріжжя.

Судовий розгляд здійснювати у відкритому судовому засіданні суддею одноособово.

Участь прокурора, обвинуваченого та його захисника під час судового розгляду є обов`язковою.

В судове засідання викликати потерпілих, їх представників.

Цивільний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Нова пошта» залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків протягом п`яти днів з дня отримання ухвали.

У разі невиконання ухвали в зазначений строк заяву вважати неподаною та повернути заявнику.

Копію ухвали направити учасникам кримінального провадження.

Ухвала оскарженню не підлягає..

Суддя: ОСОБА_1