УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
08.12.2022 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду міста Житомира ОСОБА_1 ,
за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого Житомирського РУП ГУНП в Житомирський області ОСОБА_3 ,
погоджене прокурором Житомирської окружної прокуратури ОСОБА_4 ,

про накладення арешту на майно,
подане у кримінальному провадженні №0002611 від 22.11.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України,

в с т а н о в и в:

Слідчий, за погодженням з прокурором, звернувся до слідчого судді з клопотанням, в якому просить поновити строк на подання клопотання про арешт на автомобіля «ISUZU», реєстраційний номер НОМЕР_1 , який пропущено слідчим з поважних причин - неможливістю подання вказаного клопотання через відсутність 23.11.2022 електропостачання на території м. Житомира у зв`язку з нанесенням ракетних ударів по об`єктах критичної інфраструктури на території України під час дії на території України воєнного стану, та накласти арешт на транспортний засіб, а саме: автомобіль «ISUZU», реєстраційний номер НОМЕР_1 , який відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу належить на праві власності ОСОБА_5 та перебував в користуванні ОСОБА_6 , з метою недопущення відчуження, розпорядження та використання зазначеного транспортного засобу
Мотивуючи клопотання, слідчий вказав, що 22.11.2022 близько 10 год 15 хв на 187 км а/д «Виступовичі-Житомир-М.Подільський», поблизу смт.Гуйва Житомирського р-ну, водій автомобіля «Skoda Roomster», р/н НОМЕР_2 , ОСОБА_7 , рухаючись в напряму м. Житомира, не впорався з керуванням автомобіля, в результаті чого виїхав на зустрічну смугу руху, де допустив зіткнення з автомобілем «Hyundai», р/н НОМЕР_3 , під керуванням ОСОБА_8 , який рухався в зустрічному напрямку, який в подальшому контактував з попутнім автомобілем «IZUZU», р/н НОМЕР_1 , під керуванням ОСОБА_6 . Внаслідок ДТП водій автомобіля «Skoda Roomster» ОСОБА_7 , отримав тілесні ушкодження, від яких загинув на місці пригоди, а водій автомобіля «Hyundai» ОСОБА_8 , з тілесними ушкодженнями доставлений до медичного закладу м. Житомира.
В ході проведення огляду місця ДТП працівниками СВ Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області було вилучено транспортний засіб, а саме автомобіль «ISUZU», реєстраційний номер НОМЕР_1 , та поміщено на майданчик тимчасового тримання автомобілів ГУНП в Житомирській області, що за адресою: Житомирський р-н., смт.Гуйва вул.Бердичівська, 64.
Слідчий вказує, що оскільки транспортний засіб «ISUZU», реєстраційний номер НОМЕР_1 , зберіг на собі сліди, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюється під час кримінального провадження, існують достатні підстави вважати, що він є доказом вчинення кримінального правопорушення.
В ході досудового розслідування, з метою проведення повного, об`єктивного та неупередженого дослідження всіх обставин вказаної ДТП, необхідно провести ряд експертних досліджень, зокрема: експертизу технічного стану автомобіля, експертизу механізму та обставин ДТП та судово-трасологічну експертизу.
Посилаючись на зазначене, з метою забезпечення збереження речових доказів, слідчий просить накласти арешт на вказане у клопотанні майно.
Слідчий у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлений належним чином, до клопотання долучив заяву про розгляд клопотання без участі слідчого.
Власник майна у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, причини неявки суду не повідомив.
З огляду на вищезазначені обставини та у відповідності до приписів ч.1 ст.172 КПК України, неприбуття слідчого та власника майна у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Згідно з приписами ч.1 ст.172 КПК України, неявка слідчого не перешкоджає розгляду клопотання слідчим суддею.
Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалось у зв`язку з неприбуттям учасників провадження.
Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя доходить наступного висновку.
У відповідності до ч.1 ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Відповідно до частини 5 ст. 171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

За приписами ст. 116 КПК України, процесуальні дії мають виконуватися у встановлені цим Кодексом строки. Строк не вважається пропущеним, якщо скаргу або інший документ здано до закінчення строку на пошту або передано особі, уповноваженій їх прийняти, а для осіб, які тримаються під вартою або перебувають у лікувально-профілактичному закладі охорони здоров`я чи закладі з надання психіатричної допомоги, спеціальній навчально-виховній установі, - якщо скаргу або інший документ подано службовій особі відповідної установи до закінчення строку.
Як вбачається зі змісту клопотання про арешт майна у кримінальному провадженні №0002611 від 22.11.2022 та доданих до нього документів, автомобіль, на який слідчий просить накласти арешт, було вилучено 22.11.2022.
Разом з тим, клопотання слідчого про арешт майна у кримінальному провадженні №0002611 від 22.11.2022 надійшло до суду засобами поштового зв`язку. Згідно відомостей, які містяться на конверті, у якому клопотання надійшло до суду, останнє здано слідчим на пошту 24.11.2022.
Отже, слідчий звернувся до суду з клопотанням про арешт з майна поза строками, встановленими ч. 5 ст. 171 КПК України, якою передбачено, що клопотання слідчого про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після його вилучення.
У клопотанні слідчий просить поновити строк на подання клопотання про арешт автомобіля «ISUZU», реєстраційний номер НОМЕР_1 , що обґрунтоване тим, що зазначений строк слідчим пропущено слідчим з поважних причин - неможливістю подання вказаного клопотання через відсутність 23.11.2022 електропостачання на території м.Житомира у зв`язку з нанесенням ракетних ударів по об`єктах критичної інфраструктури на території України під час дії на території України воєнного стану.
Частиною 1 статті 117 КПК України визначено, що пропущений із поважних причин строк має бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду. Пропущений строк у кримінальному провадженні, що здійснюється з урахуванням особливостей, визначених статтею 615 цього Кодексу, може бути поновлений, якщо заінтересована особа подала клопотання не пізніше 60 днів з дня припинення чи скасування воєнного стану.
З огляду на те, що строк на подання клопотання про арешт майна пропущено слідчим з поважних причини, а саме у зв`язку з неможливістю подання клопотання через відсутність 23.11.2022 електропостачання на території м. Житомира у зв`язку з нанесенням ракетних ударів по об`єктах критичної інфраструктури на території України під час дії на території України воєнного стану, що є загальновідомим фактом, слідчий суддя вважає, що клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.
Частина перша ст. 170 КПК України визначає, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Відповідно до ч.2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Згідно з ч.11 ст. 170 ЦПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Відповідно до ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Згідно з ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою.
Слідчим суддею встановлено, що у провадженні Житомирського РУП ГУНП в Житомирський області перебуває кримінальне провадження, відомості про яке внесено 22.11.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002611, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286 КК України.
Відповідно до копії протоколу огляду місця дорожньо-транспортної пригоди від 22.11.2022, було виявлено та вилучено автомобіль «ISUZU», реєстраційний номер НОМЕР_1 .
Відповідно до копії свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_4 , автомобіль «ISUZU», реєстраційний номер НОМЕР_1 , належить на праві власності ОСОБА_5 .
У відповідності до постанови слідчого Житомирського РУП ГУНП в Житомирський області від 24.11.2022 про визнання предметів речовими доказами, автомобіль «ISUZU», реєстраційний номер НОМЕР_1 , визнано речовим доказом у кримінальному провадженні №0002611.
Відповідно до ст. 167, 168 КПК України речі, які були вилучені під час огляду місця події, є тимчасово вилученим майном.
Під час вирішення клопотання слідчий суддя враховує обставини вчинення кримінального правопорушення, що вбачаються зі змісту доданих до клопотання наступних документів: витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань; копії протоколу місця дорожньо-транспортної пригоди від 22.11.2022; копії свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_4 ; копії постанови про визнання предметів речовими доказами від 24.11.2022, які підтверджують, що зазначене в клопотанні майно може бути речовим доказом вчинення кримінального правопорушення за ознаками ч.2 ст.286 КК України та може бути використане як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження; метою застосування даного виду забезпечення кримінального провадження є необхідність збереження речових доказів, недопущення їх втрати.
Враховуючи викладене, оскільки майно, на яке слідчий просить накласти арешт, є речовим доказом у кримінальному провадженні, з метою уникнення можливості його втрати, оцінивши розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, слідчий суддя вважає за доцільне задовольнити подане клопотання.
Керуючись статтями 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя, -

у х в а л и в:

Поновити слідчому строк на подання клопотання про арешт автомобіля «ISUZU», реєстраційний номер НОМЕР_1 , у кримінальному провадженні №0002611 від 22.11.2022.
Клопотання задовольнити.
Накласти арешт на автомобіль «ISUZU», реєстраційний номер НОМЕР_1 , який відповідно до свідоцтва про реєстрацію ТЗ серії НОМЕР_4 , належить ОСОБА_5 , та перебував в користуванні ОСОБА_6 .
Тимчасово, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавити власника майна і третіх осіб права відчужувати, розпоряджатися та використовувати вищевказане майно.
Ухвала підлягає негайному виконанню.
Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_9 ОСОБА_10