єдиний унікальний номер справи 531/1015/23
номер провадження 1-кс/531/326/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 квітня 2023 року м. Карлівка

Слідчий суддя Карлівського районного суду Полтавської області ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання дізнавача СД ВП № 3 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , по кримінальному провадженню, внесеному до ЄРДР за № 0000114 від 17.04.2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України, про арешт майна, -

В С Т А Н О В И В:

Дізнавач СД ВП № 3 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області старший лейтенант поліції ОСОБА_3 звернувся до суду з вищевказаним клопотанням, в якому просить накласти арешт на металевий противень круглої форми чорного кольору, з позбавленням права відчуження, розпоряджання, використання та проведення будь-яких робіт, що можуть змінити зовнішній вигляд вилученої речі, який буде зберігатися в кімнаті зберігання речових доказів на території ВП №3 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області, за адресою: вул. Симоненка, 1, м. Карлівка Полтавського (Карлівського) району, Полтавської області, до вирішення питання про долю речового доказу у порядку ст. 100 КПК України та до скасування арешту майна у встановленому КПК України порядку.

Клопотання мотивовано тим, що в провадженні ВП № 3 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області перебувають матеріали досудового розслідування № 0000114 від 17.04.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України.

Досудовим розслідування було встановлено, що 16.04.2023 року до ЧЧ ВП № 3 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області звернулася ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 мешканка АДРЕСА_1 про те, що 16.04.2023 року близько 20:30 год. за адресою АДРЕСА_1 співмешканець заявниці ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2 мешканець АДРЕСА_1 наніс тілесні ушкодження заявниці, а саме бив металевим противнем по руках та голові.

Згідно допиту потерпілої ОСОБА_4 встановленого, що тілесні ушкодження металевим противнем, круглої форми, чорного кольору їй наніс гр. ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2 мешканець адресою АДРЕСА_2 , українець, громадянин України.

17.04.2023 р. під час огляду місця події було виявлено металевий противень круглої форми чорного кольору. В подальшому вище вказаний металевий противень, круглої форми, чорного кольору було вилучено та поміщено до поліетиленового мішку чорного кольору горловина якого зав`язана білою ниткою на кінці якої знаходиться бирка з пояснюючим написом, після чого даний предмет передано на відповідне зберігання до кімнати речових доказів ВП № 3 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області.

З викладеного вбачається, що вилучені речі в своїй сукупності дійсного кримінального провадження, мають суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні та підпадають під ознаки, вказані у ст. 98 КПК України.

Згідно ст. 98 КПК України: речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди та містять відомості, які можуть бути використані як доказ фактів чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Тому, виявлений та вилучений під час огляду місця події металевий противень круглої форми чорного кольору - було визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000114.

Дізнавач у судове засідання не з`явилася, надала до суду заяву про розгляд клопотання без її участі. Клопотання підтримала та просила його задовольнити.

ОСОБА_4 в судове засідання не з`явилася, надала до суду заяву про розгляд клопотання без її участі.

Згідно норми ч. 4 ст. 107 КПК України фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

Слідчий суддя, дослідивши надані докази, вважає, що клопотання є обґрунтованим та підлягає задоволенню з таких підстав.

Установлено, що в провадженні ВП № 3 Полтавського районного управління поліції ГУНП в Полтавській області перебувають матеріали досудового розслідування в кримінальному провадженні № 0000114 від 17.04.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України.

З копії витягу з ЄРДР вбачається, що 16.04.2023 року до ЧЧ СПД №1 ВП №3 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області звернулася ОСОБА_4 про те, що 16.04.2023 року близько 20:30 год за адресою АДРЕСА_1 невідома особа нанесла заявниці тілесні ушкодження.

На обґрунтування доводів клопотання слідчим долучені: копія витягу з ЄРДР, протокол огляду, протокол допиту потерпілої; постанова про визнання речовими доказами від 17.04.2023 року та інші матеріали справи, якими у сукупності підтверджуються викладені дізнавачем обставини.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен врахувати:

1) правову підставу для арешту майна;

2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 цього Кодексу);

3) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;

4) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідно до ч. 4 ст. 173 КПК України, у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна.

Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Слідчий суддя вважає за необхідне клопотання задовольнити, з метою встановлення істини по кримінальному провадженню, об`єктивності та повноти досудового розслідування, неупередженого дослідження всіх обставин кримінального провадження, надання їм належної правової оцінки та прийняття законного процесуального рішення в передбачені кримінальним процесуальним законодавством строки, а також враховуючи те, що вилучене майно має значення речових доказів по даному кримінальному провадженню. На думку слідчого судді доведено існування ризику можливого приховування, пошкодження, псування, втрати або знищення речових доказів.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 100, 170-173, 175, 309 КПК України, -

У Х В А Л И В:

Клопотання дізнавача СД ВП № 3 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , по кримінальному провадженню, внесеному до ЄРДР за № 0000114 від 17.04.2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України, про арешт майна - задовольнити.

Накласти арешт шляхом позбавлення права відчуження, розпорядження, використання та проведення будь-яких робіт, що можуть змінити зовнішній вигляд речей, на тимчасове вилучене майно, під час проведення огляду місця події, а саме: металевий противень круглої форми чорного кольору.

Металевий противень круглої форми чорного кольору, зберігати в кімнаті зберігання речових доказів на території ВП №3 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області, за адресою: вул. Симоненка, 1, м. Карлівка Полтавського (Карлівського) району, Полтавської області, до вирішення питання про долю речового доказу у порядку ст. 100 КПК України та до скасування арешту майна у встановленому КПК України порядку.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1