печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 листопада 2022 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_5,

при секретарі ОСОБА_6,

за участю: прокурора ОСОБА_7,

захисника: ОСОБА_8,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання старшого слідчого в ОВС ГСУ Національної поліції України ОСОБА_9 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваній у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_5 надійшло клопотаннястаршого слідчого в ОВС ГСУ Національної поліції України ОСОБА_9., погоджене прокурором третього відділу управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Департаменту нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю, Офісу Генерального прокурора ОСОБА_7., про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Обґрунтовуючи клопотання, слідчий посилається на те, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні № 0001091 від 07.11.2022 за підозрою ОСОБА_1 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_1 обіймаючи посаду директора Гранітненського ліцею Мирненської селищної територіальної громади, у невстановлені досудовим розслідуванням дату та час, після повної окупації військовослужбовцями збройних сил Російської Федерації території с. Гранітне, Волноваського району, Донецької області, тобто після 1 березня 2022 року, перебуваючи на території зазначеного села, усвідомлюючи, що в Україні введено воєнний стан, керуючись ідеологічними та корисливими мотивами, добровільно погодилась на співпрацю з окупаційною владою Російської Федерації, зокрема на їх пропозицію обійняти посаду, пов`язану з організацією освітнього процесу, а саме директора Гранітненського ліцею, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 .

У невстановлені досудовим розслідуванням дату та час ОСОБА_1 окупаційною владою Російської Федерації була призначена на посаду директора Гранітненського ліцею с. Гранітне, Волноваського району, Донецької області та отримала повноваження з виконання організаційно-розпорядчих та адміністративно-господарських функцій щодо діяльності цього закладу.

Використовуючи отримані повноваження, ОСОБА_1 організувала діяльність очолюваного нею закладу та забезпечила організацію освітнього процесу російською мовою за освітніми стандартами та навчальними планами Російської Федерації, із повним виключенням з освітнього процесу вимог до обов`язкових результатів навчання, визначених державними стандартами повної загальної середньої освіти України та здійснювала контроль за виконанням освітніх програм. З цією метою ОСОБА_1 здійснила підбір працівників закладу, які погодились впроваджувати стандарти освіти держави-агресора та призначила їх на посади.

Крім того, з метою підтримки дій окупаційної влади Російської Федерації, 04.03.2022 ОСОБА_1 організувала та прийняла участь у постановочному відео для пропагандистських засобів масової інформації окупаційної влади, на яких зустрічалася у приміщенні Гранітненського ліцею за адресою: с. Гранітне, Волноваського району, Донецької області із представником окупаційної влади Російської Федерації ОСОБА_2 , тим самим завдавши шкоди державній та інформаційній безпеці України.

Таким чином, ОСОБА_1 своїми умисними діями, спрямованими на проведення підривної діяльності проти України у період воєнного стану, добровільно та активно сприяла окупаційній владі Російської Федерації у веденні війни проти України.

Обставинами, що дають підстави підозрювати ОСОБА_1 у вчиненні вказаних кримінальних правопорушень є наявність в матеріалах досудового розслідування достатніх об`єктивних доказів. Зокрема, обґрунтованість підозри ОСОБА_1 підтверджується зібраними в ході досудового розслідування доказами в їх сукупності, а саме:

- показаннями свідка ОСОБА_3 , зафіксованими в протоколі допиту від 01.09.2022;

- показаннями свідка ОСОБА_4 , зафіксованими в протоколі допиту від 06.10.2022;

- даними зафіксованими в протоколі огляду від 22.09.2022;

- впізнанням особи за фотознімками від 01.09.2022, за участю свідка ОСОБА_3 , та іншими матеріалами кримінального провадження.

Прокурор зазначає, що у кримінальному провадженні є ризики, які дають достатні підстави вважати, що ОСОБА_1 може:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) вчинити інше кримінальне правопорушення.

Обставинами, які дають підстави зробити висновки про наявність вищевказаних ризиків є те, що під час досудового розслідування підтверджено, що ОСОБА_1 перебуває на тимчасово окупованій території України та проводить підривну діяльність проти України у період воєнного стану, добровільно та активно сприяє окупаційній владі Російської Федерації у веденні війни проти України, що дає підставі вважати, про наявність обґрунтованих ризиків щодо спроби підозрюваного переховуватись від органів досудового розслідування та суду.

Запобігти ризикам, зазначеним у клопотанні, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів неможливо через тяжкість злочину та суворість можливого покарання у вигляді позбавлення волі, а саме, на строк п`ятнадцять років або довічним позбавленням волі, з конфіскацію майна.

Таким чином, враховуючи вищевикладене, посилаючись на імперативність норми ч. 6 ст. 176, ч. 6 ст. 193 КПК України, сторона обвинувачення просить суд обрати щодо ОСОБА_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

У судовому засіданні прокурор внесене клопотання підтримав з викладених у ньому підстав, просив обрати відносно підозрюваної запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Захисник в судовому засіданні проти клопотання заперечував, зазначивши, що клопотання не відповідає вимогам КПК України, у зв`язку з чим просив відмовити в задоволенні клопотання.

Заслухавши обґрунтування клопотання сторони обвинувачення, заперечення сторони захисту, дослідивши клопотання, копії матеріалів, якими сторона обвинувачення обґрунтовує доводи клопотання, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального

28.10.2022 ОСОБА_1 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України.

09.11.2022 підозрювану ОСОБА_1 оголошено в розшук.

09.11.2022 підозрювану ОСОБА_1 оголошено в міжнародний розшук.

На виклики слідчого підозрювана ОСОБА_1 не являється, про причини неявки не повідомляє.

Слідчими та розшуковими заходами встановлено, що підозрювана

ОСОБА_1 перебуває на тимчасово окупованій території України, а саме в

с. Гранітне, Волноваського району, Донецької області.

Частиною 2 ст. 29 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та порядку, встановлених законом.

Відповідно до ч. 6 ст. 193 КК України слідчий суддя, суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Згідно з вимогою ч. 6 ст. 176 КК України під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 109-1141, 258-2585, 260, 261, 437-442 Кримінального кодексу України, за наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, застосовується запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

За приписами ч. 4 ст. 194 КПК України, при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває на тимчасово окупованій території України, розмір застави не визначається.

Наряду з вказаним, відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ), а відтак слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «Феррарі-Браво проти Італії» не можна ставити питання про те, що арешт є виправданим тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, оскільки останнє є завданням попереднього розслідування.

Європейський Суд з прав людини у справі «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства» зазначив, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя вважає, що дані які вказують на обґрунтовану підозру, які навіть в сторонньої людини не можуть викликати розумних сумнівів, містяться у долучених до матеріалів клопотання доказах.

Приймаючи таке рішення, слідчий суддя виходить з того, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце та підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, які приведені у клопотанні слідчого та доданих матеріалах та з того, що слідчий суддя на даному етапі провадженні не вправі вирішувати питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих даних визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на наведені у клопотанні слідчого дані у слідчого судді є всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_1 кримінального правопорушення, інкримінованого йому стороною обвинувачення.

Прокурором в судовому засіданні доведено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, зокрема, що ОСОБА_1 може переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду; може вчинити інше кримінальне правопорушення.

У статті 5 Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи R(80) 11 від 27.06.1980 «Про взяття під варту до суду» зауважується, що при розгляді питання про необхідність тримання під вартою, судовий орган повинен брати до уваги обставини конкретної справи, у тому числі характер та тяжкість інкримінованого злочину.

Вирішуючи клопотання про обрання запобіжного заходу тримання під вартою, слідчий суддя також враховує тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_1 , та те, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, та приходить до висновку, що докази та обставини, на які посилається слідчий у клопотанні та прокурор у судовому засіданні, дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрювана буде продовжувати переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, а для запобігання ризиків, які зазначені у клопотанні та наведено у судовому засіданні вважає недостатньою застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Частина 6 статті 193 КПК України містить імперативну норму, з якої слідує, що слідчий суддя обирає запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого за наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, за наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу.

З огляду на вищевикладене слідчий суддя вбачає наявність достатніх підстав для задоволення клопотання слідчого, оскільки матеріали клопотання обґрунтовано та прокурором в судовому засіданні доведено обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_1 особливо тяжкого злочину, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України, та наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а для запобігання ризиків, які зазначені у клопотанні та доведені у судовому засіданні, вважає недостатнім обрання більш м`якого запобіжного заходу.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. 29 Конституції України, ст. ст. 2, 40, 131, 132, 176-178, 183, 184, 193, 194, 575 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

Клопотання старшого слідчого в ОВС ГСУ Національної поліції України ОСОБА_9 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваній у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України - задовольнити.

Обрати відносно ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с. Більчаки, Березнівського району, Рівненської області, громадянки України, проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України у кримінальному провадженні № 0001091 від 07.11.2022 - запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Питання про застосування до ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, після затримання останньої і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження підлягає розгляду слідчим суддею за участю підозрюваної.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора у кримінальному провадженні.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не буде подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_5