Справа №760/1213/23
У Х В АЛ А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 січня 2023 року слідчий суддя Солом?янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора третього відділу управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Департаменту нагляду за додержанням законів органами безпеки Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про накладення арешту на майно в кримінальному провадженні № 0000269, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 27.07.2022 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 258-5 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

До слідчого судді Солом?янського районного суду м. Києва надійшло клопотання прокурора третього відділу управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Департаменту нагляду за додержанням законів органами безпеки Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про накладення арешту на майно в кримінальному провадженні № 0000269, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 27.07.2022 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 258-5 КК України.

Клопотання обґрунтовується тим, що слідчим управлінням Головного управління СБУ здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000269, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 27.07.2022, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 258-5 КК України.

Як зазначається в клопотанні, досудовим розслідуванням встановлено, що починаючи з травня 2022 року в окремих регіонах України діє злочинна група осіб до складу якої входять громадяни України, а саме: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та інші невстановлені досудовим розслідуванням особи, які вступивши в злочинну змову з невстановленими досудовим розслідуванням особами з числа представників терористичних угрупувань т.зв. «Л/ДНР», щодо заволодіння грошовими коштами в особливо великих розмірах, які знаходяться на банківських рахунках громадян України з числа жителів Донецької та Луганської областей, для власного збагачення, а також подальшого їх збору та надання представникам «ДНР» та «ЛНР» з усвідомленням того, що їх буде використано повністю або частково для будь-яких цілей окремим терористом чи терористичною групою (організацією), з метою нанесення шкоди національній безпеці України.

Також, з матеріалів досудового розслідування вбачається, що учасники вищевказаної злочинної групи, вступивши в змову з представниками терористичних угрупувань т.зв. «Л/ДНР», за їх сприянням, отримали фізичний доступу до сім-карт жителів Донецької та Луганської областей, в тому числі жителів м. Маріуполь, та їх персональних даних в якості клієнтів АТ КБ «ПриватБанк», АТ «Райффайзен банк», АТ «ПУМБ», АТ «А-Банк» та інших банківських установ України.

Надалі, учасники вищевказаної злочинної групи, з метою конспірації своїх дій та досягнення злочинних цілей, у невстановлений досудовим розслідуванням час, орендували житлові та нежитлові приміщення у м. Запоріжжя, м. Одеса, м. Чернівці, м. Львів, а також на території м. Києва та Київської області, де розмістили маршрутизатори (GSM-шлюзи), які використовуються для активації SIM-карт жителів м. Маріуполь, з метою переадресації телефонних дзвінків з «ДНР» та «ЛНР» на місце розташування GSM-шлюзів та фіксації операторами державних банків фактів телефонних дзвінків з території підконтрольній українській владі.

Після чого, використовуючи власні персональні електронно-обчислювальні машини (комп`ютерну техніку), ноутбуки, електронні накопичувачі інформації, мобільні телефони та маршрутизатори (GSM-шлюзи) з наступними ідентифікуючими ознаками: IMEI НОМЕР_1 , IMEI НОМЕР_2 , IMEI НОМЕР_3 , IMEI НОМЕР_4 , IMEI НОМЕР_5 , IMEI НОМЕР_6 , IMEI НОМЕР_7 , IMEI НОМЕР_8 , IMEI НОМЕР_9 , IMEI НОМЕР_10 , IMEI НОМЕР_11 , IMEI НОМЕР_12 , IMEI НОМЕР_13 , IMEI НОМЕР_14 , MEI НОМЕР_15 , IMEI НОМЕР_16 , IMEI НОМЕР_17 , IMEI НОМЕР_18 , IMEI НОМЕР_19 , IMEI НОМЕР_20 , IMEI НОМЕР_21 , IMEI НОМЕР_22 , IMEI НОМЕР_23 , IMEI НОМЕР_24 , IMEI НОМЕР_25 , IMEI НОМЕР_26 , IMEI НОМЕР_27 , IMEI НОМЕР_28 , IMEI НОМЕР_29 , IMEI НОМЕР_30 , IMEI НОМЕР_31 , IMEI НОМЕР_32 , IMEI НОМЕР_33 , учасники вказаної злочинної групи, у невстановлений досудовим розслідуванням спосіб, вчиняють дії з метою отримання доступу та здійснення верифікації в електронних застосунках онлайн-банкінгу АТ КБ «ПриватБанк», АТ «Райффайзен банк», АТ «ПУМБ» та АТ «А-Банк» та у такий спосіб незаконно отримують доступ до банківських рахунків та грошових коштів громадян України, в тому числі жителів м. Маріуполь, та мають можливість ними розпоряджатись у своїй протиправній діяльності.

Також, з метою подальшої конспірації своїх дій та приховання слідів злочину щодо вчинення фінансування тероризму, учасники злочинної групи здійснили реєстрацію на міжнародній криптовалютній біржі «Binance», та використовуючи платформу «Binance Peer-to-Peer» (далі-Р2Р) здійснюють придбання криптовалютних коштів (віртуальних активів) за рахунок коштів, які знаходяться на вищевказаних банківських рахунках громадян України, до яких попередньо отримано незаконний доступ, та виводять її на особисті рахунки підконтрольних осіб, в тому числі уродженців Донецької області, які на даний час знаходяться на тимчасово окупованій території Донецької області.

В свою чергу вказані вище особи відправляють здобуті злочинним шляхом криптовалютні кошти (віртуальні активи) на електронний гаманець громадянина України ОСОБА_4 , який є уродженцем Донецької обл. та на даний час знаходиться на тимчасово окупованій території м. Донецьк, має сталі зв`язки із злочинною окупаційною владою терористичних угрупувань т.зв. «Л/ДНР».

В подальшому громадянин України ОСОБА_4 накопичує вказані криптовалютні кошти (віртуальні активи) та за допомогою міжнародної криптовалютної біржі «Binance» передає частину таких активів, здобутих протиправним шляхом, представникам терористичних угрупувань т.зв. «Л/ДНР», для вчинення злочинів проти основ національної безпеки України.

Так слідчий зазначає, що за період часу з 01.09.2022 по 01.10.2022, учасниками вищезазначеної злочинної групи, протиправним шляхом вдалося отримати доступ та конвертувати в криптовалюту грошові кошти з банківських рахунків понад 200-т жителів м. Маріуполь Донецької області, на загальну суму близько 3 000 000 грн., з метою власного збагачення та часткового здійснення переказів активів представникам «ДНР» та «ЛНР» з усвідомленням того, що їх буде використано повністю або частково для будь-яких цілей окремим терористом чи терористичною групою (організацією), з метою нанесення шкоди державній безпеці України.

Крім того, з матеріалів досудового розслідування встановлено, що учасником вказаної злочинної групи є ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (уродженець м. Маріуполь, зареєстрованим за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживає в м. Київ. Паспорт НОМЕР_34 виданий 09.12.2014 Володарським РС ГУ ДМС України в Донецькій обл., ІПН НОМЕР_35 ), який має рахунок на криптовалютній буржі «Binance», де здійснюється закупівля криптовалютних коштів (віртуальних активів) за рахунок коштів громадян України до яких попередньо незаконно отримано доступ та подальше їх виведення на рахунок громадянина ОСОБА_4 .

Також, оглядом архівних файлів наданих в електронному вигляді представництвом «Binance» в Україні встановлено, що ОСОБА_10 зареєстрований на криптовалютній біржі «Binance» та має особистий рахунок з наступними реквізитами: Name - VIACHESLAV SHAMLI, User ID (ідентифікатор користувача) № НОМЕР_36 . Крім того, оглядом встановлено, що за рахунок коштів, які знаходились на банківських рахунках жителів м. Маріуполь було здійснено купівлю криптовалютних коштів (віртуальних активів) на платформі «Binance Peer-to-Peer» (далі-Р2Р) та у період з 26.05.2022 по 30.05.2022 зараховано на особистий рахунок ОСОБА_11 (User ID № НОМЕР_36 ) на загальну суму у 39 675,05 USDT (криптовалютні кошти еквівалентні долару США), який в свою чергу відправив здобуті злочинним шляхом криптовалютні кошти (віртуальних активів) на електронний гаманець громадянина України ОСОБА_4 (User ID № НОМЕР_37 ), з метою подальшої передачі частини таких активів, представникам терористичних угрупувань т.зв. «Л/ДНР», для вчинення злочинів проти основ національної безпеки України.

В ході досудового розслідування встановлено, що майно крипотовалютні кошти (віртуальні активи), яке знаходиться на особистому рахунку ОСОБА_10 (User ID № НОМЕР_36 ) криповалютвої біржі «Binance», є предметом вчинення кримінального правопорушення, а рух коштів на вказаному рахунку містить відомості, які можуть бути використані як доказ обставин, що встановлюються під час кримінального провадження. У зв`язку з викладеним, 11.01.2023 постановою слідчого вказаний особистий рахунок з криптовалютними коштами (віртуальними активами) визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000269.

Виходячи із потреб досудового розслідування, а також враховуючи те, що на зазначене майно - криптовалютні кошти (віртуальні активи), які знаходяться на вказаному рахунку) можуть бути відчужені ОСОБА_10 , виникла необхідність у накладенні арешту на майно крипотовалютні кошти (віртуальні активи), яке знаходиться на особистому рахунку ОСОБА_10 (User ID № НОМЕР_36 ) криповалютної біржі «Binance».

Прокурор у судовому засіданні не з`явився, будучи належним чином повідомлений про час та місце судового засідання. 31.01.2023 до суду надійшла заява старшого слідчого СУ ГУ СБ України у м.Києві та Київській області ОСОБА_12 , в якій останній просив розглянути клопотання без його участі, вимоги поданого клопотання підтримав та просив задовольнити у повному обсязі, долучив постанову про визнання речовими доказами від 11.01.2023.

Дослідивши матеріали, слідчий суддя дійшов до наступного.

Відповідно до ч. 2 ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є арешт майна.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Частинами 2, 3 ст. 170 КПК України визначено, що арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи:

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 Кодексу.

Частиною 1 ст. 98 КПК України визначено, що речовими доказами є матеріальні об?єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об?єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Частиною 10 ст. 170 КПК України визначено, що арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна

Відповідно до ч.11 ст.170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Згідно з ч.2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:

1) правову підставу для арешту майна;

2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);

3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);

3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу);

4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);

5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;

6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Як вбачається з витягу з кримінального провадження № 0000269, від 27.07.2022, внесено відомості за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 258-5 КК України.

При цьому, прокурор у клопотанні просить накласти арешт на крипотовалютні кошти (віртуальні активи), які знаходяться на особистому рахунку ОСОБА_10 (User ID № НОМЕР_36 ) криповалютної біржі «Binance», з позбавленням права користування та розпорядження вищевказаним майном з метою збереження речового доказу, забезпечення подальшого повного, всебічного та об`єктивного розслідування кримінального провадження.

Дані матеріалів клопотання свідчать про те, що постановою слідчого слідчого управління ГУ СБ України у м. Києві та Київській області ОСОБА_12 від 11.01.2023 вищезазначене майно, у відповідності до ст.98 КПК України, обґрунтовано визнано речовим доказом у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000269, від 27.07.2022 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 258-5 КК України. Переконливі докази таким висновкам органу досудового розслідування містяться в матеріалах кримінального провадження, що долучені до клопотання, а тому слідчий суддя з цими висновками погоджується.

На підставі вищевикладених норм КПК України та встановлених фактичних обставин, враховуючи, що до клопотання додані документи та матеріали, якими ініціатор клопотання обґрунтовує доводи клопотання, і враховуючи те, що майно, на яке прокурор просить накласти арешт, відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України та постановою слідчого від 11.01.2023 визнане речовим доказом, слідчий суддя приходить до висновку, що прокурором у клопотанні доведено необхідність накладення арешту з метою забезпечення збереження речових доказів.

Таке втручання держави в право на мирне володіння своїм майном в даному випадку є виправданим, оскільки, виходячи з практики Європейського суду з прав людини, здійснюється на підставі закону, з дотриманням мети задоволення суспільного інтересу та принципів пропорційності та справедливої рівноваги.

3 огляду на наведене, клопотання підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 98, 131, 132, 170-173, 309, 376, 395 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт з тимчасовим позбавленням права на розпорядження та користування на крипотовалютні кошти (віртуальні активи), які знаходяться на особистому рахунку ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (User ID № НОМЕР_36 ), криповалютної біржі «Binance» (інтернет компанія binance.com).

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Копія ухвали негайно після її постановлення вручається слідчому, прокурору. У разі відсутності підозрюваного під час оголошення ухвали копія ухвали надсилається йому не пізніше наступного робочого дня після її постановлення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Оскарження ухвали про накладення арешту не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1