Справа №707/2335/22
Провадження №1-кп/707/93/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 квтіня 2023 року м. Черкаси

Черкаський районний суд Черкаської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисниці ОСОБА_5 ,

під час розгляду у відкритому судовому засіданні матеріалів кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001853 від 22.08.2022, щодо:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Мошни Черкаського району Черкаської області, громадянина України, українця, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 ,

обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

04.10.2022 до Черкаського районного суду Черкаської області надійшли матеріали кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001853 від 22.08.2022, щодо ОСОБА_4 , який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

В судовому засіданні 21.04.2023 прокурор заявив письмове клопотання про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у відношенні обвинуваченого ОСОБА_4 , в обґрунтування якого посилається на те, що в ході досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, які були підставою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно обвинуваченого ОСОБА_4 . На даний час прокурор вбачає стосовно ОСОБА_4 наявність ризиків переховування від суду та впливу на свідків або на потерпілу. На підставі викладеного, прокурор просить продовжити у відношенні обвинуваченого строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 днів.

Обвинувачений ОСОБА_4 та його захисниця заперечували проти задоволення вказаного клопотання з тих підстав, що наявність вказаних ризиків прокурором не доведена. Захисниця просила обрати більш м`який запобіжний захід, оскільки обвинувачений бажає пройти відповідну комісію для встановлення його придатності нести службу в українських силах оборони. Обвинувачений вказав, що він не збирається переховуватися від суду.

Вислухавши доводи сторін кримінального провадження стосовно клопотання прокурора про продовження строку запобіжного заходу, суд зазначає наступне.

Ухвалою суду від 03.03.2023 стосовно обвинуваченого ОСОБА_4 було продовжено строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до 01.05.2023.

Згідно з положеннями ст. 331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

За наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та надсилається уповноваженій службовій особі до місця ув`язнення.

Згідно з ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частинами шостою та сьомою статті 176 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку з речей і документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідків; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення.

Згідно з ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до ч. 1 ст. 197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів. Строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом. Сукупний строк тримання під вартою підозрюваного, обвинуваченого під час досудового розслідування не повинен перевищувати: 1) шести місяців - у кримінальному провадженні щодо нетяжкого злочину; 2) дванадцяти місяців - у кримінальному провадженні щодо тяжких або особливо тяжких злочинів.

При вирішенні питання доцільності продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у відношенні ОСОБА_4 , суд виходить з необхідності уникнення ризиків, визначених п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Враховуючи неможливість до спливу строку раніше обраного обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою закінчити судовий розгляд кримінального провадження та прийняти остаточне рішення суд, керуючись зазначеними вище нормами процесуального права, зобов`язаний розглянути та вирішити заявлене прокурором клопотання про продовження строку тримання обвинуваченого під вартою.

З обвинувального акту видно, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, яке є тяжким злочином відповідно до вимог ст. 12 КК України.

Кримінальне провадження знаходиться на стадії судового розгляду, метою якого відповідно до глави 28 КПК України є встановлення поза розумним сумнівом винуватості або невинуватості особи у зазначених прокурором в обвинувальному акті кримінальних правопорушеннях за наслідками безпосереднього дослідження і оцінки доказів судом, що виключає можливість оцінки судом обґрунтованості підозри або обґрунтованості обвинувачення. Разом з тим, оцінці судом на зазначеній стадії кримінального провадження підлягають характер, тяжкість та наслідки кримінального правопорушення, а також наявність та/або продовження існування наведених прокурором ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Вирішуючи питання продовження строку подальшого тримання особи під вартою, суд має встановити продовження існування ризиків неправомірної процесуальної поведінки такої особи та можливість запобігти цим ризикам шляхом застосування менш суворого запобіжного заходу.

Так, про можливість обвинуваченого переховуватися від органу досудового розслідування та суду (п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України) свідчить тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому у разі визнання його винним за вчинене кримінальне правопорушення.

Також, про наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме ризику того, що обвинувачений може незаконно впливати на потерпілу та свідків, свідчать ті обставини, що обвинувачений проживає в одному житловому будинку разом з потерпілою ОСОБА_6 та свідками кримінального правопорушення ( ОСОБА_7 та ОСОБА_8 ). Факт допиту свідків та потерпілої в суді не усуває вказаного ризику, оскільки вплив на потерпілу та свідків можливий і після їх допиту з метою схиляння до зміни раніше наданих показань та заявлення клопотання про їх повторний допит.

Суд враховує, що обвинувачений має постійне місце проживання, одружений та має дітей.

Разом з тим, враховуючи викладені вище ризики, характер, тяжкість та наслідки кримінального правопорушення, суд приходить до висновку про те, що обставини з часу застосування до обвинуваченого запобіжного заходу суттєво не змінились, а вищевказані ризики не зменшилися, що унеможливлює скасування або обрання іншого більш м`якого запобіжного заходу обвинуваченому. У зв`язку з цим, суд вважає за необхідне продовжити обвинуваченому строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 днів.

Відповідно до п. 1, 2 ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування, та щодо злочину, який спричинив загибель людини.

Враховуючи те, що в даному випадку ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні злочину із застосуванням насильства, що призвело до загибелі людини, то суд вважає за доцільне не визначати обвинуваченому розмір застави.

Керуючись статтями 7, 31, 177, 178, 194, 314-317, 331, 369, 369-372 КПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на 60 (шістдесят) днів, тобто до 19 червня 2023 року включно.

Строк тримання під вартою рахувати з моменту постановлення ухвали, тобто з 21 квітня 2023 року.

Копію ухвали направити начальнику Державної установи «Черкаський слідчий ізолятор».

Копію ухвали негайно вручити обвинуваченому, захиснику та прокурору.

Ухвала в частині продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою діє протягом шістдесяти днів, тобто до 19 червня 2023 року включно, та підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а обвинуваченим - протягом п`яти днів з дня її вручення.

Суддя ОСОБА_1