Справа № 185/2825/23
Провадження № 1-кс/185/640/23
03 березня 2023 року м.Павлоград
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Чаплинка, Павлоградського району, Дніпропетровської області, громадянина України, неодруженого, який має двох неповнолітніх дітей: сина ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , сина ОСОБА_9 , 2008 року народження , який не працює, має середню освіту, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , мешкає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого, -
запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою,
Відповідно до клопотання 27.02.2023 ОСОБА_5 знаходився в домоволодінні за адресою: АДРЕСА_2 , разом з ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , де останні разом вживали алкогольні напої.
27.02.2023 точний час слідством не встановлено, в одній з кімнат вищевказаного домоволодіння на ґрунті надмірного вживання алкогольних напоїв між ОСОБА_5 та ОСОБА_10 виник конфлікт, під час якого у ОСОБА_5 раптово виник злочинний умисел, спрямований на умисне вбивство ОСОБА_10
3 метою реалізації свого злочинного умислу, направленого на позбавлення життя ОСОБА_10 , ОСОБА_5 , перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, усвідомлюючи протиправність та суспільно-небезпечний характер своїх дій перебуваючи в спальній кімнаті вказаного домоволодіння, умисно, бажаючи настання смерті ОСОБА_10 , в ході перебігу конфлікту ОСОБА_5 взяв зі столу ніж у свою праву руку та перебуваючи за спиною ОСОБА_10 на відстані ближче витягнутої руки, з достатньою силою наніс клинком зазначеного ножа удар в область шиї ОСОБА_10 зліва, чим спричинив останньому тілесні ушкодження у вигляді колото-різаного поранення верхньої третини шиї зліва з пораненням глибоких вен та судин, від якого ОСОБА_10 помер на місці події.
Таким чином, ОСОБА_5 , підозрюється у вчинені злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, а саме - вбивство, тобто умисне протиправне заподіянні смерті іншій людині.
02.03.2023 о 20:22 год. ОСОБА_5 було затримано у порядку ст.208 КПК України.
03.03.2023 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.
Підозра ОСОБА_5 у вчиненні ним злочину повністю обґрунтована та підтверджується доданими до клопотання копіями письмових доказів.
Враховуючи те, що підозрюваний ОСОБА_5 вчинив злочини, який відноситься до категорії особливо тяжких злочинів, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до п`ятнадцяти років, не має постійного місця роботи, міцних соціальних зв`язків, що дає підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_5 , перебуваючи під загрозою кримінальної відповідальності та розуміючи реальність та невідворотність її настання, може переховуватись від органів досудового слідства та суду та вчинити інші кримінальні правопорушення. Крім того, підозрюваному ОСОБА_5 відомі дані свідків та потерпілого у вказаному кримінальному провадженні, в зв`язку з чим слідство вважає, що останній може незаконно впливати на них, спотворюючи їх показання у вказаному кримінальному провадженні.
В судовому засіданні слідчий та прокурор підтримали клопотання, просили його задовольнити з підстав зазначених в клопотанні, інший більш м`який запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту не вважають можливим застосувати, так як він не зможе запобігти заявленим ризикам.
Підозрюваний в судовому засіданні підтримав позицію свого захисника, просив обрати домашній арешт, зазначив, що проживає один.
Захисник в судовому засіданні заперечував проти обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, зазначив, що підозрюваний повністю визнає провину, сприяє розслідуванню; щодо ризиків сторона обвинувачення протирічить встановленим ними обставинам, підозрюваний має матір та двох дітей, а сторона обвинувачення вважає, що у нього не має міцних соціальних зв`язків; вважає, що підозрюваний може завжди знаходитись вдома, тяжкість покарання не є визначальною, просить застосувати до ОСОБА_5 цілодобовий домашшній арешт із застосуванням засобів електронного контролю.
Вивчивши клопотання слідчого та матеріали, додані до клопотання, з`ясувавши думку осіб, що приймали участь у розгляді клопотання, встановлене наступне.
Статтею 176 КПК України передбачений перелік запобіжних заходів, одним з яких є й такий запобіжний захід, як тримання під вартою.
Частиною 1 статті 183 КПК України встановлено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою ст. 176 КПК України.
Статтею 178 КПК України визначено коло обставин, які слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу.
Згідно з ч.2 ст.177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч.1 цієї статті.
Слідчий суддя враховує, що встановлення всіх обставин кримінального провадження, доведення факту вчинення злочину та відповідна правова кваліфікація є метою досудового розслідування.
Крім цього, стандарт доведення обґрунтованості підозри є нижчим від стандарту доведення винуватості поза розумним сумнівом та вимагає меншої ваги доказів, ніж для ухвалення обвинувального вироку.
Враховуючи наявні у матеріалах клопотання та досліджені в судовому засіданні докази, в їх сукупності, слідчий суддя вважає, що на даний час є достатні підстави вважати підозру обґрунтованою, так як на даний час існують факти та інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про котру йде мова - підозрюваний, міг вчинити правопорушення, та дана інформація не спростована іншими доказами.
Частиною 1 ст. 177 КПК України передбачено забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.
Прокурор та слідчий у клопотанні про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою посилаються на ризики, передбачені п. 1,3,5 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Слідчий суддя, з`ясовуючи наявність зазначених ризиків, виходить з такого.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини рішення «Becciev v. Moldova Бекчиєв проти Молдови», § 58, відповідно до якого ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню.
Відповідно до матеріалів клопотання встановлено, що підозрюваний не має місця офіційної роботи, як постійного джерела прибутку, неодружений, має матір та двох неповнолітніх дітей, тобто має певні соціальні зв`язки, але проживає один, раніше не судимий.
Враховуючи дані про підозрюваного та те, що останній підозрюється у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення, обставини та обґрунтування сторони обвинувачення, позицію та обґрунтування сторони захисту, встановлені в судовому засіданні, слідчий суддя приходить до висновку про обґрунтованість доводів прокурора про наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а саме 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 3) незаконно впливати на свідків, потерпілого.
Отже, з огляду на викладені обставини, слідчий суддя приходить до висновку, що на даному етапі досудового розслідування жоден із більш м`яких запобіжних заходів, з урахуванням обставин кримінального правопорушення, яке інкримінується та особи підозрюваного, не зможе запобігти вищевказаним ризикам та не забезпечить виконання підозрюваним процесуальних обов`язків і не попередить спроби вчинити вищевказані дії.
Строк тримання під вартою визначається слідчим суддею з урахуванням вимог ст. 197 КПК України та строків проведення досудового розслідування.
Згідно практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, які підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
Даних щодо неможливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за станом здоров`я слідчому судді не надано.
Враховуючи вищезазначене, підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, а також те, що кримінальне правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 відноситься до особливо тяжкого злочину, який спричинив загибель людини, вважаю за можливе у відповідності до ч.4 ст.183 КПК України не визначати розмір застави у кримінальному провадженні.
Керуючись ст.176-178,183,186,193-194,196,197,205,309,372,395 КПК України, слідчий суддя,
П О С Т А Н О В И В:
Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів до 30 квітня 2023 року 20:22 год.
Строк дії ухвали обчислювати з моменту затримання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , а саме з 20:22 год. 02.03.2023.
Строк дії ухвали - до 20:22 год 30 квітня 2023 року включно.
Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її оголошення, а особою, що утримується під вартою - протягом того ж строку з моменту вручення копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1