Справа №760/7919/22 1-кп/760/2199/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
02 серпня 2022 року Солом`янський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

з участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому клопотання захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_5 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001123 від 21.05.2022 року, за обвинуваченням ОСОБА_4 за ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 186 КК України,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Солом`янського районного суду м. Києва знаходиться кримінальне провадження щодо ОСОБА_4 (№ 0001123 від 21.05.2022 року) за ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 185 КК України.

До суду надійшли клопотання захисника про:

-витребування відомостей з Єдиного реєстру досудових розслідувань;

-про повернення в підготовче провадження;

-про ознайомлення з матеріалами провадження.

Заслухавши думку учасників судового засідання, проаналізувавши доводи поданих клопотань, суд виходить з наступного.

Щодо про повернення в підготовче провадження.
Як убачається з клопотання, захисник зазначає, що 12 липня 2022 року в судовому засіданні в підготовчому провадженні захист повідомляв суд про наявність скарг, зауважень, клопотань, які відповідно до вимог ст. ст. 303, 309, 315 КПК України мають бути розглянуті під час підготовчого провадження. Під час судового засідання ним було оголошено, що до канцелярії суду було подано заяву про витребування повного витягу з ЄРДР. Головуючий суддя повідомив, що йому клопотання не надходило. Не зважаючи на означене, суд із виходом в нарадчу кімнату постановив призначити справу до судового розгляду. Суд не вирішив всіх питань, які зобов`язаний був вирішити, відповідно до вимог ст. 315 КПК України. Погана робота канцелярії та апарату суду не може бути підставою для обмеження і порушення прав обвинуваченого та сторін з боку захисту. Також зазначає, що одночасне подання клопотання про повернення обвинувального акту та клопотань, якими забезпечується подальший судовий розгляд суперечать здоровому глузду та стратегії захисту, тому скарги, заперечення, та клопотання не були і не могли бути подані до виходу суду в нарадчу кімнату, в тому числі для вирішення питання з розгляду клопотання про повернення обвинувального акта прокурору. У зв`язку із зазначеним захист вважає за необхідне повернутися на стадію підготовчого провадження.

Обвинувачений підтримав захисника.

Прокурор заперечив проти вказаного клопотання, зазначив, що підстав для цього немає.

Вирішуючи вказане клопотання, суд дійшов таких висновків.

У відповідності до положень ст. 2 КПК України, одним із завдань кримінального провадження - є застосування до кожного учасника кримінального провадження належної правової процедури.

Згідно вимог ст. 370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом.

З матеріалів справи вбачається, що 04 липня 2022 року до Солом`янського районного суду м. Києва з Солом`янської окружної прокуратури м. Києва надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001123 від 21.05.2022 року, за обвинуваченням ОСОБА_4 за ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 185 КК України.

04 липня 2022 року ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва у вказаному провадженні призначено підготовче судове засідання.

12.07.2022 року ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва призначено судовий розгляд судового провадження. При цьому, в судовому засіданні суд надав сторонам у повному обсязі скористатися своїми процесуальними правами, без будь-яких обмежень. Судом були виконані усі дії, що передбачені ст. ст. 314, 315 КПК України.

Положеннями ст. 316 КП встановлено, що після завершення підготовки до судового розгляду суд постановляє ухвалу про призначення судового розгляду, що й було зроблено судом.

В судові засідання, що були призначені на 19.07.2022 року, 22.07.202 року, 27.07.2022 року захисник не з`явився.

Судове провадження, виходячи з положень п. 24 ч.1 ст. 3 КПК України, складається з підготовчого провадження і судового розгляду і у кожної з цих стадій процесу є своє призначення і завдання. Також, главами 27 та 28 КПК України визначена різна процедура проведення підготовчого судового провадження та судового розгляду.

Фактично своє клопотання захист мотивує висновками, що наведені у статті «Повторність під час застосування процедури підготовчого провадження у кримінальному процесі: постановка проблеми», яка надрукована у Науковому віснику Ужгородського національного університету у 2018 році (серія ПРАВО, Випуск 52. Том 2) та її автором є ОСОБА_6 , асистент кафедри кримінального процесу та оперативно-розшукової діяльності Національного юридичного університету імені Ярослава Мудрого.

У вказаній статті науковець лише пропонує своє бачення такої проблематики, та, у висновку, сам зазначає, що «такий інститут КПК не перебачено, а застосування такого інституту судами викликає сумніви як з огляду на буквальне тлумачення норм кримінального процесуального закону, так і з огляду на його нову ідеологію, якою мінімізована повторність кримінальних процесуальних процедур».

А тому, а думку суду, зазначене захисником, є виключно вирваним з контексту наукової статті та не може бути взято до уваги судом у даному конкретному кримінальному провадженні.

Проведення підготовчого судового засідання повторно, кримінальним процесуальним кодексом України не передбачено, а тому клопотання захисника задоволенню не підлягає.

Крім того, у підготовчому судовому засіданні, суд створив необхідні умови для реалізації сторонами їхніх прав та виконання процесуальних обов`язків. Виходячи з принципу диспозитивності кримінального провадження, відповідно до якого сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК України, 12.07.2022 року сторона захисту не бажала заявляти клопотання виключно через власне небажання, хоча суд сприяв сторонам у використанні ними своїх прав, тобто, захист добровільно, на власний розсуд, відмовився скористатися своїм правом на звернення до суду із клопотаннями.

Що стосується доводів захисника про те, що «під час судового засідання ним було оголошено, що до канцелярії суду було подано заяву про витребування повного витягу з ЄРДР, а головуючий суддя повідомив, що йому клопотання не надходило та видалився до нарадчої кімнати, через що було порушене право обвинуваченого на захист», то суд зазначає таке.

Вивченням технічного запису судом встановлено, що зазначене захисником у письмовому клопотанні взагалі не відповідає дійсності, оскільки останній в судовому засіданні не зазначав, що ним було подано до канцелярії будь-які клопотання, а тим більше, суд не зазначав, що якісь клопотання суду не передані, а тому суд їх не буде розглядати.

Крім того, як убачається з матеріалів справи (а.п. 41-44) письмове клопотання захисника про витребування повного витягу з ЄРДР було зареєстровано у автоматизованій системі документообігу суду 12.07.2022 року о 12.27 годині, тобто вже після судового засідання, яке розпочалося об 11.21, а суд видалився до нарадчої кімнати об 11.46 годині, що вцілому не відповідає зазначеному захисником.

Враховуючи вищенаведене, суд не убачає підстав для задоволення клопотання та повернення в підготовче провадження.

Щодо витребування відомостей з Єдиного реєстру досудових розслідувань
До суду надійшло клопотання захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_5 про витребування документів від Офісу Генерального прокурора, зокрема від Генерального прокурора, керівника підрозділу організаційного забезпечення Єдиного реєстру досудових розслідувань та інформаційно-аналітичної роботи Офісу Генерального прокурора, належним чином завірених відомостей, що внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань по кримінальному провадженню №0001123 від 21.05.2022 року, які повинні бути внесені до вказаної бази згідно вимог КПК України в порядку та обсягу, передбаченому Положенням про порядок внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, затвердженого наказом Генеральної прокуратури України від 30 червня 2020 року №298, зокрема, але не виключно, дати та часу внесення відомостей до ЄРДР та особи реєстратора, що вносив такі відомості, із зазначенням повного змісту вказаних записів.
Потребу у витребуванні документів з Реєстру захисник обґрунтовує наявністю сумнівів щодо дотримання стороною обвинувачення під час досудового розслідування вимог КПК України та Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань. Сторона захисту вважає, що витребувана інформація має безпосереднє значення для розгляду справи, оскільки в діях та рішеннях обвинувачення неодноразово спостерігаються невідповідності та розбіжності, які мають бути усунуті шляхом оцінки у сукупності доказів, наданих стороною обвинувачення, з відомостями, що були внесені до ЄРДР, які є більш змістовними та містять більш широке коло інформації, яка допоможе також з`ясувати й інші відомості, що підтверджують (або спростовують) фальсифікації сторони обвинувачення.

Вказана інформація має безпосереднє значення для розгляду справи, перевірки фактів дотримання вимог КПК України при реалізації своїх повноважень органом досудового розслідування та оцінки доказів з точки зору їх належності, допустимості і достовірності.

Обвинувачений підтримав позицію свого захисника, просив клопотання задовольнити.

Прокурор поклався на розсуд суду.

Заслухавши думку учасників судового засідання, проаналізувавши доводи поданого клопотання, суд виходить з наступного.

Відповідно до вимог ч. ч. 2, 6 ст. 22 КПК України, сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. В свою чергу суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

На час розгляду клопотання чинним є Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення (затверджений Наказом Генерального прокурора від 30 червня 2020 року № 298), яке визначає порядок формування та ведення Реєстру, а також надання відомостей з нього. Відповідно до пп. 4 п. 1 розділу І зазначеного Положення, держателем Реєстру є Офіс Генерального прокурора. Згідно з розділом ІІІ Положення право доступу до відомостей, внесених до Реєстру, мають, зокрема, Держатель у повному обсязі з урахуванням повноважень, якими наділені прокурори та керівники підрозділів Офісу Генерального прокурора, прокурори у межах кримінальних правопорушень, щодо яких слідчими піднаглядних їм органів проводиться досудове розслідування.

Судом враховується, що сторона захисту здійснює збирання доказів шляхом витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, службових та фізичних осіб речей, копій документів, відомостей, висновків ревізій, актів перевірок, а також шляхом здійснення інших дій, які здатні забезпечити подання суду належних і допустимих доказів (ч.3 ст.93 КПК України).

КПК України регламентує спеціальний порядок доступу (ознайомлення) учасників кримінального провадження з інформацією, створеною (одержаною) у ході досудового розслідування та судового провадження відповідної кримінальної справи, а тому доступ учасників кримінального провадження, до яких належить, зокрема, адвокат, до інформації, створеної (одержаної) у ході досудового розслідування, забезпечується в порядку, встановленому кримінальним процесуальним законодавством (аналогічного висновку дійшла Велика Палата Верховного Суду у постанові від 08 квітня 2020 року у справі № 826/7244/18, п.61).

Тобто, заявляючи клопотання про витребування певних речей і документів, заявник має зазначити про те, що він здійснював збирання доказів, використовуючи можливості, які надані процесуальним законом; що ці дії здійснювались ним з метою подання суду належних і допустимих доказів; що ці документи мають бути досліджені під час судового провадження, однак, при отриманні певних документів (їх копій) виникли труднощі, які неможливо подолати без допомоги суду шляхом постановлення відповідної ухвали.

У даній справі, захисник взагалі не зазначив, чому він не може отримати вказану інформацію у інший спосіб, ніж витребування її судом та не надав цьому жодних доказів. У підготовчому судовому засіданні захисник також не скористався своїм правом подати клопотання про витребування доказів.

Поряд із цим, судом враховується, що згідно усталеної практики, неналежне виконання захисником своїх обов`язків може бути підставою для скасування судового рішення.

А тому, з метою не порушення прав обвинуваченого, а також процесуальної економії (оптимізації) часу, суд вважає за можливе задовольнити таке клопотання.

Суд вважає, що отримання відомостей, про які у своєму клопотанні зазначає захисник має значення для встановлення суттєвих обставин у цьому кримінальному провадженні, зокрема розуміння його ходу та прийнятих процесуальних рішень, що в майбутньому зможе бути використано при прийнятті відповідних процесуальних рішень, а також з метою перевірки версії сторони захисту щодо можливої фальсифікації процесуальних документів стороною обвинувачення.

Щодо ознайомлення з матеріалами провадження
Частина 2 ст. 317 КПК передбачає що після призначення справи до судового розгляду головуючий повинен забезпечити учасникам судового провадження можливість ознайомитися з матеріалами кримінального провадження, якщо вони про це заявлять клопотання. Під час ознайомлення учасники судового провадження мають право робити з матеріалів необхідні виписки та копії, а тому клопотання захисту підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 350, 372, 376 КПК України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання захисника про повернення в підготовче провадження відмовити.

Клопотання захисника про витребування документів задовольнити.

Витребувати з Офісу Генерального прокурора (01011, м. Київ, вул. Різницька, буд. 13/15) належним чином розширений витяг щодо кримінального провадження № 0001123 від 21.05.2022 року із зазначенням відомостей без виключення передбачених Положенням про порядок внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, затвердженого наказом Генеральної прокуратури України від 30 червня 2020 року №298, зокрема, але не виключно, дати та часу внесення відомостей до ЄРДР та особи реєстратора, що вносив такі відомості, із зазначенням повного змісту вказаних записів.
Копію ухвали направити для виконання до Офісу Генерального прокурора (вул. Різницька, 13/15, місто Київ, 01001).

Клопотання захисника про надання часу на ознайомлення з матеріалами кримінального провадження задовольнити, в зв`язку з чим розгляд справи відкласти на 17.08.2022 року на 16.00 годину.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали виготовлено та оголошено 04.08.2022 року.

Суддя ОСОБА_1