УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 липня 2022 року слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Києві клопотання представника заявника Товариства з обмеженою відповідальністю «Тотал Систем» - адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000292 від 08.05.2015, -

ВСТАНОВИВ:

До Солом`янського районного суду м. Києва надійшло вказане клопотання.

В обґрунтування доводів клопотання вказує, що ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 07.02.2017 (провадження № 1-кс/760/2352/17, справа № 760/19091/16-к) накладено арешт на грошові кошти, що знаходяться на банківських рахунках ТОВ «Тотал Систем» () № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 , № НОМЕР_3 , відкритих в ПАТ «Сбербанк» м. Київ (МФО 320627), юридична адреса: м. Київ, вул. Володимирська, 46.

Заявник вважає, що арешт на належні ТОВ «Тотал Систем» банківські рахунки був накладений необґрунтовано та в подальшому в застосуванні такого заходу відпала потреба.

З огляду на наведене, просить клопотання задовольнити.

Учасники судового розгляду у судове засідання не з`явилися, про дату судового засідання повідомлені належним чином. Згідно положень КПК України, неявка учасників процесу не є перешкодою для розгляду клопотання.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до такого висновку.

Згідно п.7 ч.2 ст.131 КПК України, арешт майна є одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження.

Частинами 1, 2 ст.174 КПК України визначено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а підчас судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до ч.2 ст.132 КПК України, клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Як встановлено в ході розгляду клопотання, підслідність кримінального провадження №0000292 від 08.05.2015, згідно ухвали слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 07.02.2017 визначена за ГСУ ФР ДФС України.

Згідно ст. 9 КПК України, під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

У випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Виходячи з положень КПК України та загальних засад кримінального процесуального законодавства, судовий контроль за дотриманням прав, свобод і інтересів осіб у кримінальному провадження під час досудового розслідування покладено на слідчого суддю суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Вказане узгоджується з позицією Верховного Суду, викладеною в ухвалі від 02 березня 2020 року у справі №263/19/20 (провадження №51-420впс20).

Згідно статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 4 листопада 1950 року (далі - Конвенція), кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Словосполучення «встановлений законом» поширюється не лише на правову основу самого існування «суду», але й на дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність. Поняття «суд, встановлений законом» у частині першій статті 6 Конвенції передбачає «усю організаційну структуру судів, включно з питаннями, що належать до юрисдикції певних категорій судів». З огляду на це не вважається «судом, встановленим законом» орган, котрий, не маючи юрисдикції, судить осіб на підставі практики, яка не передбачена законом.

Зважаючи на обов`язок дотримання судом вимог КПК України щодо верховенства права та законності під час кримінального провадження, приймаючи до уваги той факт, що підслідність вказаного кримінального провадження визначена за ГСУ ФР ДФС України, а станом на день розгляду клопотання такий орган ліквідовано, а отже орган досудового розслідування не знаходиться на території, на яку розповсюджуються повноваження слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва.

Таким чином, у задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна слід відмовити.

Керуючись ст.ст.170-174 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

У задоволені клопотання представника заявника Товариства з обмеженою відповідальністю «Тотал Систем» - адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0000292 від 08.05.2015, - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1