Справа №:755/5783/22
Провадження №: 1-кс/755/1176/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"11" липня 2022 р. Слідча суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю слідчого ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Дніпровського районного суду м. Києва клопотання слідчого СВ Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_3 про накладання арешту на тимчасово вилучене майно у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001779 від 10 липня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України,

У С Т А Н О В И Л А:

До слідчої судді Дніпровського районного суду м. Києва надійшло клопотання старшого слідчого СВ Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_3 за погодженням з прокурором Дніпровської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_4 про накладання арешту на тимчасово вилучене майно у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001779 від 10 липня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Клопотання мотивовано тим, що 10 липня 2022 року близько 09 години 30 хвилин, перебуваючи за адресою: АДРЕСА_1 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 отримав тяжке тілесне ушкодження. Згідно медичної довідки № 77 з КНП КМКЛ ШМД поставлено діагноз: «Проникаюче торокоабдомінальне поранення грудної клітини зліва з пересіченням ребра, пораненням міжреберної артерії, нижньої долі лівої легені, лівого купола діафрагми. Лівобічний гемопневмоторакс. Гемоперітонеум».

У ході досудового розслідування було встановлено, що до вчинення вказаного кримінального правопорушення може бути причетна ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

10 липня 2022 року ОСОБА_6 було затримано у порядку ст. 208 КПК України та проведено особистий обшук.

У ході особистого обшуку було виявлено та вилучено: футболку сірого кольору, джинсові шорти, що було упаковано до сейф-пакету № ЕХР 0445206; кросівки, сумку чорного кольору, сумку «бананку» світлого кольору, мобільний телефон марки Айфон білого кольору, особисті речі, що було упаковано до сейф-пакету № ЕХР 0445203; мобільний телефон марки Айфон чорного кольору, що було упаковано до сейф-пакету № KIV 2126962; мобільний телефон марки Хуавей золотистого кольору з пошкодженим склом, що було упаковано до сейф-пакету № SUD 2099511.

11 липня 2022 року вилучені предмети було визнано речовими доказами в кримінальному провадженні.

У ході досудового розслідування встановлено, що існують обставини, які підтверджують, що не застування арешту майна на вказане у клопотанні майно може призвести до приховування, пошкодження, зникнення, втрати, знищення доказів по кримінальному провадженню, зокрема подальшого знівечення, тому просив задовольнити клопотання у повному обсязі.

Слідчий у судовому засіданні клопотання підтримав у повному обсязі з підстав викладених у клопотанні та просив його задовольнити.

Заслухавши пояснення слідчого, вивчивши клопотання, долучені до нього документи, якими слідча обґрунтовує доводи клопотання, слідча суддя приходить до наступного.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до вимог ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддями вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Отже, майно, яке за обґрунтованої підозри органу досудового розслідування, має одну або декілька ознак, наведених у ст. 98 КПК України, може набути статусу речового доказу за рішенням слідчого, яке відповідно до вимог ч. 3 ст. 110 КПК України приймається у формі постанови і з наведенням мотивів такого рішення.

Таким чином, слідча суддя приходить до висновку, що на даний час у органу досудового розслідування є об`єктивна потреба встановлення обставин вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, для чого необхідним є належне зберігання речових доказів з метою проведення необхідних слідчих дій, тому накладення арешту на вказане вилучене майно є необхідним для запобігання можливості їх подальшого приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати. Вилучення вказаних речових доказів є необхідним для забезпечення їх зберігання до вирішення питання про долю речових доказів у порядку ст. 100 КПК України з метою недопущення знищення, пошкодження, яке може перешкоджати всебічному, повному та об`єктивному дослідженню обставин кримінального провадження, а тому, з урахуванням наведених слідчою підстав, на зазначене майно може бути накладений арешт на підставі ст. 170 КПК України, так як існує сукупність розумних підозр вважати, що дані речі мають значення доказів вчинення кримінального правопорушення, а отже з метою збереження доказів від пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження існує потреба в їх арешті.

На підставі наведеного та, керуючись ст.ст. 98, 170-173, 175, 208, 309, 372, 392, 532 КПК України, слідча суддя, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Клопотання слідчого СВ Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_3 про накладання арешту на тимчасово вилучене майно у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001779 від 10 липня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно, яке було вилучено в результаті проведення особистого обшуку ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з метою забезпечення, у тому числі й збереження речових доказів, з забороною використання, розпорядження, відчуження вказаного майна, а саме: футболку сірого кольору, джинсові шорти, що було упаковано до сейф-пакету № ЕХР 0445206; кросівки, сумку чорного кольору, сумку «бананку» світлого кольору, мобільний телефон марки Айфон білого кольору, особисті речі, що було упаковано до сейф-пакету № ЕХР 0445203; мобільний телефон марки Айфон чорного кольору, що було упаковано до сейф-пакету № KIV 2126962; мобільний телефон марки Хуавей золотистого кольору з пошкодженим склом, що було упаковано до сейф-пакету № SUD 2099511, з метою забезпечення, у тому числі й збереження речових доказів.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Дніпровської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 .

Ухвала підлягає негайному виконанню та може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з моменту її оголошення або отримання її копії.

Роз`яснити сторонам кримінального провадження, що підозрюваний, захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за їх клопотанням, якщо вони доведуть, що в подальшому в застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідча суддя ОСОБА_1