УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 жовтня 2022 року місто Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_4.

з участю секретаря ОСОБА_5.

прокурора ОСОБА_6

підозрюваного ОСОБА_1

захисників ОСОБА_7., ОСОБА_8

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Києві клопотання слідчого СУ ГУНП в Київській області ОСОБА_9., погоджене з прокурором відділу Київської обласної прокуратури ОСОБА_10. про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця м. Керч АРК, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , та проживаючого за адресою АДРЕСА_2 , займаючого посаду депутата Боярської міської ради Київської області, раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 190, ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 190 КК України, у кримінальному провадженні внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000191 від 17.08.2022року,-

В С Т А Н О В И В:

До Шевченківського районного суду міста Києва надійшло клопотання слідчого СУ ГУНП в Київській області ОСОБА_9., погоджене з прокурором відділу Київської обласної прокуратури ОСОБА_10., про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_1 , підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 190, ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 190 КК України, у кримінальному провадженні, внесеному 17.08.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань під №0000191.

В обґрунтування поданого клопотання слідчий зазначає про те, що Слідчим управлінням Головного управління Національної поліції в Київській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000191 від 17.08.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190, ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 190 КК України.

22.10.2022 ОСОБА_1 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 190, ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 190 КК України.

Відповідно до змісту клопотання у кримінальному провадженні наявна обґрунтована підозра ОСОБА_1 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 190, ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 190 КК України, що підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом прийняття заяви про вчинення кримінального правопорушення відносно ОСОБА_2 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_2 від 18.08.2022; протоколом допиту свідка ОСОБА_2 від 25.08.2022; протоколом додаткового допиту свідка ОСОБА_2 від 19.09.2022; протоколом додаткового допиту свідка ОСОБА_2 від 21.09.2022; протоколом огляду та вручення заздалегідь ідентифікованих грошових коштів від 09.09.2022; протоколом огляду та вручення заздалегідь ідентифікованих грошових коштів від 14.09.2022; протоколом НСРД від 01.09.2022; протоколом НСРД від 12.09.2022; протоколом НСРД від 14.09.2022; протоколом за результатами виконання постанови про контроль за вчинення злочину від 09.10.2022; протоколом за результатами виконання постанови про контроль за вчинення злочину від 14.10.2022; протоколом обшуку за місцем мешкання ОСОБА_1 , ОСОБА_3 , протоколом обшуку транспортного засобу потерпілого ОСОБА_2 від 21.10.2022; протоколом затримання в порядку ст. 208 КПК України ОСОБА_1 від 21.10.2022.

У клопотанні слідчого зазначено, що на даний час існують ризики, передбачені п.п.2,3,5 ч.1 ст.177 КПК України, які дають достатньо підстав вважати, що відносно підозрюваного ОСОБА_1 неможливо застосувати жоден із більш м`яких запобіжних заходів, оскільки останній може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на потерпілого та свідків; вчинити інше кримінальне правопорушення; перешкоджати досудовому розслідуванню іншим чином.

Наявність зазначених ризиків слідчий обґрунтовує тим, що ОСОБА_1 , усвідомлюючи міру покарання за вчинене ним кримінальне правопорушення може навмисно переховуватися від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення відповідальності. Крім того, зазначено, що ОСОБА_1 може незаконно впливати на свідків та потерпілих у цьому кримінальному провадженні оскільки він особисто знайомий зі ОСОБА_2 , може впливати на останнього з метою зміни ним показів, з урахуванням того, що ОСОБА_2 прямо вказує на ОСОБА_1 та ОСОБА_3 як на осіб, які шахрайським шляхом заволоділи грошовими коштами. Слідчий просить врахувати те, що ОСОБА_1 , підозрюється у вчиненні двох епізодів злочинної діяльності, а саме за ч. 3 ст. 190 та ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 190 КК України, що вказує на системність протиправних дій. Крім того, під час обшуку за місцем мешкання ОСОБА_1 вилучено значну суму грошових коштів у розмірі більше 100 тис доларів США, що може вказувати на причетність ОСОБА_1 до інших аналогічних злочинів.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного з підстав зазначених у ньому та просив його задовольнити.

Захисники у судовому засіданні заперечували щодо задоволення клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, обумовлюючи тим, що підозра необґрунтована, а ризики не доведені. Звернули увагу на те, що підозрюваний має постійне місце проживання, міцні соціальні зв`язки, активну життєву позицію. Просили відмовити у задоволенні клопотання з огляду на його необґрунтованість. Просили застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Підозрюваний ОСОБА_1 підтримав позицію захисників.

Слідчий суддя, вислухавши думку учасників процесу, дослідивши додані до клопотання матеріали, прийшов до наступного висновку.

У судовому засіданні встановлено, що Слідчим управлінням Головного управління Національної поліції в Київській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000191 від 17.08.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190, ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 190 КК України.

22.10.2022 ОСОБА_1 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 190, ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 190 КК України.

Відповідно до вимог ст. 2 КПК України завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Про обґрунтованість підозри, пред`явленої ОСОБА_1 , та причетність підозрюваного до вчиненого, свідчать долучені до клопотання матеріали кримінального провадження у їх сукупності.

Так, враховуючи поняття «обґрунтована підозра», приведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

При цьому слідчий суддя нагадує, що обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування, що не виключає можливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу.

Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях Європейського суду з прав людини. Так, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23.10.1994 суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Враховуючи наведене, слідчий суддя, не вирішуючи наперед питання про винуватість підозрюваного у вчиненні інкримінованого йому злочину, правильність кваліфікації його дій, допустимість доказів щодо встановлення винуватості підозрюваного, вважає, що зміст клопотання та долучених до нього документів можуть свідчити про існування фактів і інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, отже про існування обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_1 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 190, ч.2 ст.15 ч.4 ст. 190 КК України.

Проаналізувавши наявність зазначених слідчим та прокурором ризиків, слідчий суддя прийшов до висновку про їх наявність з огляду на фактичні обставини кримінального провадження та особу ОСОБА_1 , який підозрюється у вчиненні тяжкого та особливо тяжкого кримінального правопорушення, за яке передбачена відповідальність у вигляді позбавлення волі на строк до 8 та до 12 років із конфіскацією майна, яке може бути призначене підозрюваному у разі визнання його винуватим, а усвідомлення обвинуваченим цієї обставини переконливо дає підстави вважати про існування наступних ризиків, а саме: переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на потерпілого та свідків; вчинити інше кримінальне правопорушення; перешкоджати досудовому розслідуванню іншим чином.

Зазначені ризики є суттєвими, і, як засвідчили обставини, якими обґрунтовується клопотання, їм неможливо запобігти в умовах застосування до ОСОБА_1 будь-якого іншого запобіжного заходу, крім тримання під вартою, оскільки інші запобіжні заходи, не пов`язані з виключними запобіжниками у комунікації та переміщеннях підозрюваного, не можуть їм запобігти.

При застосуванні запобіжного заходу слідчим суддею враховано також вік підозрюваного, його стан здоров`я, місце проживання та інші обставини, що характеризують особу підозрюваного, дані про соціальні зв`язки та спосіб життя.

При цьому, слідчий суддя вважає обґрунтованою і доведеною ту обставину, що застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою не забезпечить попередження вищезазначених ризиків.

Водночас, згідно ч.3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, та визначаючи розмір застави, суд у відповідності до вимог закону повинен навести аргументи на користь того, що застава саме у такому розмірі спроможна забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного і виконання ним процесуальних обов`язків.

Визначаючи відповідно до вимог ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави, слідчий суддя враховує не лише обсяг повідомленої підозри, а також і правові позиції Європейського суду з прав людини, відповідно до яких розмір застави повинен бути встановлений з огляду на особу підозрюваного, належну йому власність, його стосунки з поручителями, іншими словами, з огляду на впевненість у тому, що перспектива втрати застави або заходів проти його поручителів у випадку його неявки до суду буде достатньою для того, щоб стримати його від втечі. Органи влади повинні докладати максимум зусиль як для встановлення належного розміру застави, так і під час вирішення питання про необхідність продовження тримання під вартою (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Гафа проти Мальти»),

Таким чином, слідчий суддя вважає, що ОСОБА_1 слід визначити заставу у співставленні з існуючими ризиками та даними про особу підозрюваного, у розмірі 500 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 1 240 500 (один мільйон двісті сорок тисяч п`ятсот) гривень, враховуючи, що зазначений розмір застави буде належною гарантією того, що у разі сплати його підозрюваний вирішить не зникати через побоювання втратити цю заставу.

Такий розмір застави є справедливим, здатний забезпечити високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, не порушує права підозрюваного, та підстав вважати його завідомо непомірним для підозрюваного, слідчий суддя не вбачає.

Керуючись ст.ст. 177, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 309, 395 КПК України,

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого СУ ГУНП в Київській області ОСОБА_9.,- задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Строк дії ухвали про тримання підозрюваного ОСОБА_1 , під вартою визначити на 60 днів, який обраховувати з 21 жовтня 2022 до 19 грудня 2022 року включно, із урахуванням часу фактичного затримання особи.

Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 заставу - у сумі 500 (п`ятсот) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 1 240 500 (один мільйон двісті сорок тисяч п`ятсот) гривень 00 копійок, що в достатній мірі буде гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на рахунок для внесення застави.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про продовження застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, протягом дії ухвали.

Покласти на підозрюваного, у випадку внесення застави обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме:

- прибувати до визначеної службової особи із встановленою періодичністю;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- здати до повноважного органу паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України.

Визначити термін дії обов`язків, покладених судом у разі внесення застави, з дня внесення застави до 19 грудня 2022 року.

Роз`яснити підозрюваному, що з моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави, підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваним, його захисником, протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Слідчий суддя ОСОБА_4