Справа №:755/3294/22
Провадження №: 1-р/755/7/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"29" квітня 2022 р. Слідчий суддя Дніпровського районного суду м. Києва Сазонова М.Г., при секретарі Гефтер П.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяву ТОВ «Днепр Альянс 5» про роз`яснення ухвали слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва від 21 квітня 2022 року,
УСТАНОВИВ:
ТОВ «Днепр Альянс 5» в особі його директора Ткачука В.Ф. звернулось до слідчого судді із заявою про роз`яснення судового рішення, а саме ухвали слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва від 21 квітня 2022 року у справі №755/3294/22, згідно якої було частково задоволено клопотання прокурора Дніпровської окружної прокуратури міста Києва Руснака Д.О. та накладено арешт на земельну ділянку з кадастровим номером :63:085:0039 площею 0, 4494 га, яка розташована по проспекту Соборності (Возз`єднання) у Дніпровському районі м. Києва та на якій проводяться будівельні роботи та яка використовується під паркувальний майданчик, шляхом заборони ТОВ «ДНЕПР АЛЬЯНС 5», ОСОБА_1 , а також будь-яким іншим фізичним та юридичним особам користуватись вказаною земельною ділянкою та проводити будь-які будівельні роботи.

Зокрема, заявник зазначає, що є власником частини нежитлової нерухомості, яка розташована за адресою: м. Київ, пр. Соборності, 5 Д (на земельній ділянці на яку накладено арешт), а тому просить роз`яснити чи мають право працівники чи представники ТОВ «Днепр Альянс 5» виконувати монтажні, демонтажні роботи відносно об`єкту нерухомості, який належить заявнику на праві власності.

У судове засідання учасники судового провадження не з`явилися, про причини неявки суд не повідомили.

Суд, дослідивши заяву та матеріали провадження, встановив наступне та дійшов наступних висновків.

Ухвалою слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва від 21 квітня 2022 року у справі №755/3294/22, згідно якої було частково задоволено клопотання прокурора Дніпровської окружної прокуратури міста Києва Руснака Д.О. та накладено арешт на земельну ділянку з кадастровим номером :63:085:0039 площею 0, 4494 га, яка розташована по проспекту Соборності (Возз`єднання) у Дніпровському районі м. Києва та на якій проводяться будівельні роботи та яка використовується під паркувальний майданчик, шляхом заборони ТОВ «ДНЕПР АЛЬЯНС 5», ОСОБА_1 , а також будь-яким іншим фізичним та юридичним особам користуватись вказаною земельною ділянкою та проводити будь-які будівельні роботи

Дійсно, відповідно до Інформації з державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру права власності на рухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна з 08.08.2016 право власності на частину нежитлової будівлі літ. «А» по проспекту Соборності (Возз`єднання), 5Д зареєстровано за ТОВ «ДНЕПР АЛЬЯНС 5» на підставі договорів №№ 2188, 2191 ід 08.08.2016 (купівля Ѕ частини приміщення).

Відповідно до ч. 1 ст. 380 КПК України якщо судове рішення є незрозумілим, суд, який його ухвалив, за заявою учасника судового провадження чи органу виконання судового рішення, приватного виконавця ухвалою роз`яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його зміст.

Отже, роз`яснення судового рішення - це викладення його у більш ясній і зрозумілій формі.

Виходячи зі змісту вказаної норми, роз`ясненню підлягає суть прийнятого рішення, а не мотиви та підстави для його прийняття. Необхідність роз`яснення судового рішення зумовлюється його нечіткістю або суперечливістю викладених у ньому висновків, тобто коли зміст рішення є незрозумілим для осіб, стосовно яких воно ухвалене, або для осіб, які мають його виконувати.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 08 серпня 2019 року у справі № 202/4467/14-к вказано, що метою роз`яснення судового рішення є його удосконалення для правильного розуміння учасниками судового провадження, органом виконання судового рішення. Роз`яснення судового рішення спрямоване на усунення незрозумілості, що ускладнює його реалізацію. Суть роз`яснення судового рішення полягає не в роз`ясненні мотивів, які покладені в основу рішення, а в роз`ясненні рішення з метою наступного його виконання.

При роз`ясненні судового рішення, більш повно і зрозуміло здійснюється виклад тих частин рішення, розуміння яких викликає труднощі, при цьому не вносяться зміни до рішення по суті і не розглядаються ті питання, які не були предметом судового розгляду.

Підстави для роз`яснення судового рішення існують тоді, коли постанова чи ухвала суду є незрозумілою, та без такого роз`яснення її тяжко виконати, оскільки високою є ймовірність неправильного виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення.

Отже, роз`яснення судового рішення є за своєю суттю одним із способів усунення його недоліків, але без виправлення і постановлення додаткового рішення цим же судом.

Як зазначається постанові Великої Палати Верховного Суду від 14 червня 2018 року у справі № 800/507/17, зрозумілість судового рішення полягає в логічному, чіткому, переконливому викладенні змісту рішення. Чіткість викладення передбачає, зокрема, що: терміни, вжиті у судовому рішенні, відповідають тому змісту, який вони мають за законодавством України; такі терміни чітко співвідповідають з поняттями, які вони позначають; текст правової норми, застосованої судом, відтворюється без перефразування і при цьому зрозуміло, де наводиться правова норма, а де суд дає своє тлумачення її змісту.

Отже, слідчий суддя вважає, що вказана заява підлягає частковому задоволенню оскільки дійсно в ухвалі суду не розкрито поняття «будівельні роботи».

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про архітектурну діяльність» наведено поняття будівництва, яке включає у себе (нове будівництво, реконструкцію, реставрацію, капітальний ремонт) та знесення об`єкта архітектури, архітектурно-будівельний контроль, технічний та авторський нагляди під час здійснення будівництва або зміни (у тому числі шляхом знесення) об`єкта містобудування.

Так, пунктом 1 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 р. № 466 передбачено, що будівельні роботи - роботи з нового будівництва, реконструкції, технічного переоснащення діючих підприємств, реставрації, капітального ремонту.

Враховуючи норми ДБН А.3.1-5-2009 "Організація будівельного виробництва", пунктом 2.2.3 якого встановлено, що до внутрішньомайданчикових підготовчих робіт відносяться, в тому числі, звільнення будівельного майданчика в межах відведеної земельної ділянки під забудову для будівельно-монтажних робіт (розчистка території, знесення будівель, порушення елементів благоустрою тощо), роботи із знесення об`єкта архітектури, в тому числі і демонтажу мереж, можуть бути віднесені до підготовчих робіт.

Враховуючи викладене вище, слідчий суддя роз`яснює, що накладаючи арешт на земельну ділянку з кадастровим номером :63:085:0039 площею 0, 4494 га, яка розташована по проспекту Соборності (Возз`єднання) у Дніпровському районі м. Києва та на якій проводяться будівельні роботи та яка використовується під паркувальний майданчик, шляхом заборони ТОВ «ДНЕПР АЛЬЯНС 5», ОСОБА_1 , а також будь-яким іншим фізичним та юридичним особам в частині проведення будь-яких будівельних робіт, заборонено: будівництво (нове будівництво, реконструкцію, реставрацію, капітальний ремонт) та знесення об`єкта архітектури (знесення будівель), в тому числі демонтаж.

Визначення таких понять як нове будівництво, реконструкція, реставрація тощо детально наведено у ДБН, тому слідчий суддя не викладає їх в ухвалі.

В решті заява про роз`яснення судового рішення не підлягає до задоволення, оскільки рішення є зрозумілим роз`ясненню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 26, 369-376, 380 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ :
Заяву ТОВ «Днепр Альянс 5» - задовольнити частково.

Роз`яснити ухвалу Дніпровського районного суду м. Києва від 21 квітня 2022 року у справі № 755/3294/22 в частині визначення поняття проведення будь-яких будівельних робіт, заборонено: будівництво (нове будівництво, реконструкцію, реставрацію, капітальний ремонт) та знесення об`єкта архітектури (знесення будівель), в тому числі демонтаж.

В решті заяву про роз`яснення судового рішення залишити без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Дніпровський районний суд м. Києва.
Слідчий суддя М. Сазонова