СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кс/759/1405/22
ун. № 759/5473/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
30 червня 2022 року м. Київ

Слідчий суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 , за участю захисника - адвоката ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , представника потерпілого адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду справу за скаргою захисника ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_6 на повідомлення старшого слідчого Святошинського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_7 від 31.07.2019 року про підозру ОСОБА_6 у кримінальному провадженні №0010751, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 28.10.2016 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 190 КК України, -
В С Т А Н О В И В:
Захисник ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді зі скаргою в порядку пункту 10 ч. 1 ст. 303 КПК України на повідомлення про підозру ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про вчинення нею кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України у кримінальному провадженні №0010751, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 28.10.2016 року.
В обґрунтування доводів та вимог скарги вказує, що офіційно ОСОБА_6 не викликалась для участі в проведенні будь-яких слідчих дій у вказаному кримінальному провадженні; повідомлення про підозру в процесуальний спосіб, визначений КПК України, їй не вручалось; між ОСОБА_6 та потерпілим ОСОБА_8 існують цивільно-правові відносини, що підтверджується рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 26.04.2017 року, яким задоволений позов ОСОБА_8 та стягнуто з ОСОБА_6 заборгованість за розпискою, яку вона частково погасила; повідомлення про підозру є незаконним, необгрунтованим та рішення прийняте передчасно. Слідчим порушено процедуру вручення повідомлення про підозру, у спосіб визначений КПК України та ОСОБА_6 не набула статусу підозрюваного у вказаному кримінальному провадженні, оскільки повідомлення про підозру не було їй вручено. Крім того, просив поновити строк на оскарження процесуального рішення, посилаючись на те, що про існування повідомлення про підозру від 31.07.2019 року ОСОБА_6 стало відомо 21.02.2022 року під час ознайомлення її захисника із матеріалами клопотання про застосування запобіжного заходу відносно неї, подати скаргу у встановлений законом строк виявилось неможливим у зв`язку із введенням 24.02.2022 року воєнного стану в Україні.
У судовому засіданні адвокат ОСОБА_3 вимоги скарги підтримав, просив задовольнити, посилаючись на обставини викладені у скарзі.
У судовому засіданні прокурор ОСОБА_4 та представник потерпілого адвокат ОСОБА_5 просили відмовити у задоволенні скарги.
Слідчий суддя, вислухавши надані пояснення, дослідивши матеріали, додані до скарги та надані слідчим матеріали кримінального провадження, дійшов наступних висновків.
Встановлено, що Святошинським УП ГУНП у місті Києві здійснюється досудове розслідування кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за №0010751 від 28.10.2016 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України.
Так, за змістом ч. 1, 3 ст. 111 КПК України повідомлення у кримінальному провадженні є процесуальною дією, за допомогою якої слідчий, прокурор, слідчий суддя чи суд повідомляє певного учасника кримінального провадження про дату, час та місце проведення відповідної процесуальної дії або про прийняте процесуальне рішення чи здійснену процесуальну дію. Повідомлення у кримінальному провадженні здійснюється у випадках, передбачених цим Кодексом, у порядку, передбаченому главою 11 цього Кодексу, за винятком положень щодо змісту повідомлення та наслідків неприбуття особи.
Порядок здійснення виклику у кримінальному провадженні регулюється ст. 135 КПК України, зокрема, шляхом: надіслання поштою, електронною поштою; врученням під розписку дорослому члену сім`ї чи іншій особі, яка з нею проживає «для передання»; врученням житлово-експлуатаційної організації за місцем проживання особи або адміністрації за місцем її роботи.
Згідно пункту 10 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскарженні повідомлення слідчого, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом підозрюваним, його захисником чи законним представником.
Слідчий суддя доходить до висновку про поважність причин пропуску строку на оскарження процесуального рішення та вважає за можливе поновити його.
Згідно ч. 1 ст. 276 КПК України повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому статтею 278 цього Кодексу, у випадках: затримання особи на місці вчинення кримінального правопорушення чи безпосередньо після його вчинення; обрання до особи одного з передбачених цим Кодексом запобіжних заходів; наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення. Особливості повідомлення про підозру окремій категорії осіб визначаються главою ст. 37 цього Кодексу.
Згідно ст. 277 КПК України письмове повідомлення про підозру складається прокурором або слідчим за погодженням з прокурором. Повідомлення має містити такі відомості: 1) прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення; 2) анкетні відомості особи (прізвище, ім`я, по батькові, дату та місце народження, місце проживання, громадянство), яка повідомляється про підозру; 3) найменування (номер) кримінального провадження, у межах якого здійснюється повідомлення; 4) зміст підозри; 5) правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 6) стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру; 7) права підозрюваного; 8) підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення.
Згідно з рішеннями Європейського суду з прав людини у справах «Ilgar Mammadov v. Azerbaijan» пункт 88, «Erdagozv. Turkey» пункт 51, «Cebotari v. Moldova» пункт 48 «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин. Крім того, Європейський суд у своїй практиці неодноразово зазначав, що факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення, зокрема, у рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Murray v. the United Kingdom». Отже, на початковій стадії розслідування суд, оцінюючи обґрунтованість підозри, не повинен пред`являти до наданих доказів таких же високих вимог, як при формулюванні остаточного обвинувачення при направлені справи до суду.
Разом з тим, для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення злочину, доведення чи не доведення винуватості особи, з метою досягнення таких висновків, які необхідні суду при постановленні вироку, а з тією метою, щоб визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.
Також, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.
При цьому обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини потребують перевірки і оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час судового розгляду справи.
Такий висновок узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях Європейського суду з прав людини. Так, у рішенні у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» Суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».
Відповідно до ч. 1 ст. 278 КПК України письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.
З наявних даних, що містяться в матеріалах скарги вбачається, що повідомлення про підозру від 31.07.2019 року ОСОБА_6 за своїм змістом повністю відповідає вимогам ст. 277 КПК України і містить усі необхідні відомості. Оскільки ОСОБА_6 не з`являлась на неодноразові виклики слідчого, повідомлення про підозру було направлено у спосіб, передбачений КПК України для вручення повідомлень, отже слідчим та прокурором були дотримані вимоги закону в повному обсязі.
Разом з тим, відповідно до пункту 10 ч. 1 ст. 303 КПК України хоча і передбачено право оскарження повідомлення про підозру, втім кримінальним процесуальним законодавством не визначено критеріїв підстав, які можуть бути покладені в основу скасування повідомлення слідчого, прокурора про підозру у вчинені особою злочину. За таких обставин, слідчий суддя приходить до висновку про відмову в задоволенні скарги.
Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 277-278, 303, 305-307, 309, 371-372 КПК України, слідчий суддя, -
П О С Т А Н О В И В:
Клопотання адвоката ОСОБА_3 про поновлення строку на оскарження процесуального рішення- задовольнити.
Відмовити у задоволенні скарги захисника ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_6 на повідомлення старшого слідчого Святошинського УП ГУНП у місті Києві ОСОБА_7 від 31.07.2019 року про підозру ОСОБА_6 у кримінальному провадженні №0010751, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 28.10.2016 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 190 КК України.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом п`яти днів з моменту її проголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.
Повний текст ухвали виготовлений та проголошений 04.07.2022 року о 16-00 год.

Слідчий суддя ОСОБА_1