Роздільнянський районний суд Одеської області
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 511/2073/21
Номер провадження: 1-кп/511/70/22

27.04.2022 року Роздільнянський районний суд Одеської області в складі:
судді - доповідача ОСОБА_1
суддів - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,
обвинуваченого ОСОБА_5 ,
захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_6 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Роздільна клопотання прокурора Роздільнянського окружної прокуратури ОСОБА_7 про продовження обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту по кримінальному провадженню № 0000124 внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 26.03.2021 року за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні злочинів, передбачених ч.2 ст. 15 п.1 ч.2 ст. 115, ч.1 ст. 115 КК України,
ВСТАНОВИВ:
В провадженні Роздільнянського районного суду Одеської області перебуває вищевказане кримінальне провадження.

Під час досудового розслідування обвинуваченому ОСОБА_5 було обрано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту строк застосування якого спливає 08.05.2022 року.

27.04.2022 року на адресу суду надійшло клопотання прокурора Роздільнянської окружної прокуратури Одеської області ОСОБА_7 про продовження обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту строком на 2 місяці, оскільки існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, які були встановлені слідчим суддею при обранні запобіжного заходу та на даний час не відпали.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_8 в судовому засіданні відсутня у зв`язку із хворобою, надала довідку з лікарні.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_7 клопотання підтримав.

Обвинувачений ОСОБА_5 та його захисник ОСОБА_6 не заперечували проти задоволення клопотання.

Заслухавши думку прокурора, обвинуваченого та його захисника, суд прийшов до висновку, що клопотання прокурора належить задовольнити.

Висновок суду обґрунтовується наступним.

Відповідно до положень ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальн правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

У відповідності до ст. 194 цього Кодексу під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Статтею 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, суд, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання її винною у кримінальному правопорушенні, вік та стан здоров`я, міцність соціальних зв`язків обвинуваченого, місця його постійного проживання, у тому числі, наявність в нього родини й утриманців, наявність постійного місця роботи та репутацію обвинуваченого, його майновий стан та наявність судимостей, дотримання умов попередньо застосованих запобіжних заходів, розмір майнової шкоди та інше.

Судом встановлено, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні особливо тяжких кримінальних правопорушень, за які за законом передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк від 10 до 15 років або довічного позбавлення волі, при цьому обвинувачений не працює, а тому маються достатні підстави вважати, що останній з метою уникнення кримінальної відповідальності може здійснити спроби переховуватися від суду. Станом на сьогоднішній день свідки та потерпілі по справі не допитані, тому можливий вплив на них.

Беручи до уваги, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків та запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, на теперішній час вважається, що існують ризики того, що ОСОБА_5 може переховуватися від суду; незаконно впливати на потерпілих, свідків у цьому ж кримінальному провадженні, з урахуванням таких обставин, як: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_5 , у разі визнання його винним у вчиненні кримінальних правопорушень, відсутність міцних соціальних зв`язків.

Також, з урахуванням характеру скоєного кримінального правопорушення, а також місця проживання обвинуваченого у прикордонній зоні, яка граничить з територією невизнаної Придністровської Молдовської Республіки, існують достатні підстави вважати, що ОСОБА_5 , може переховуватись від суду, в тому числі незаконно перетнувши державний кордон України.

Суд вважає, що дані ризики є триваючими і вони не відпали на час продовження запобіжного заходу обвинуваченому на час розгляду справи у суді.

Ризик перешкоджати встановленню істини у кримінальному правопорушенні доводиться також і з огляду на початкову стадію судового слідства (рішення ЄСПЛ у справі Яжинський проти Польщі (Jarzynski v. Poland, § 43)).

Згідно практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Європейський суд з прав людини у своєму рішення «Холодков і Холодкова проти України» зазначив, що обов`язок охороняти право на життя за статтею 2 Конвенції, взятий у поєднанні із загальним обов`язком держави за статтею 1 Конвенції «гарантувати кожному, хто перебуває під її юрисдикцією, права і свободи, визначені в ... Конвенції», за своїм змістом вимагає проведення ефективного офіційного розслідування, якщо осіб було вбито у результаті застосування сили.
Головна мета такого розслідування полягає у забезпеченні ефективного виконання положень національного законодавства, яке охороняє право на життя. Форми розслідування, які забезпечать досягнення цих цілей, можуть бути різними залежно від обставин. Однак, незалежно від того, яка з форм розслідування застосовується, органи державної влади, як тільки їм стало відомо про відповідне питання, повинні діяти за власною ініціативою.
Будь-який недолік у розслідуванні, який підриває його здатність встановити причину смерті або винних осіб, ставитиме під сумнів дотримання цього стандарту (рішення у справі «Гонгадзе проти України»)
Обрати відносно ОСОБА_5 більш-м`які запобіжні заходи не представляється можливим, так як необхідних умов їх обрання не має і вони, на думку суду, не забезпечать запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, і застосування стосовно обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу ніж, як цілодобовий домашній арешт, не буде ефективним запобіжним заходом і не сприятиме своєчасному розгляду кримінального провадження.

Відповідно до ч. 2 ст. 181 КПК України запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177, 178, 181, 194, 331, 371, 372, 395 КПК України, суд,-
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання прокурора Роздільнянського окружної прокуратури ОСОБА_7 про продовження обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту - задовольнити.

Продовжити стосовно обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за адресою: АДРЕСА_1 .

Встановити строк дії ухвали про продовження запобіжного заходу до 25.06.2022 року включно.

Покласти на ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 наступні обов`язки:

1.повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

2.утриматись від спілкування зі свідками та потерпілими по вказаному кримінальному провадженню;

3.не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу суду;

4. здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити обвинуваченому, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Роз`яснити ОСОБА_5 , що в разі невиконання вказаних обов`язків до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Контроль за виконанням домашнього арешту ОСОБА_5 здійснює орган Національної поліції за місцем проживання обвинуваченого.

Копію ухвали суду про продовження запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 направити для виконання Роздільнянському РВП ГУНП в Одеській області.

Копію ухвали суду вручити обвинуваченому ОСОБА_5 після її проголошення.
Ухвала суду може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Суддя доповідач: ОСОБА_1
Судді ОСОБА_2
ОСОБА_3