Справа № 282/247/22
Провадження № 1-кс/282/166/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 липня 2022 року

смт.Любар

Слідчий суддя Любарського районного суду Житомирської області ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю: прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника - ОСОБА_5 , розглянувши у судовому засіданні клопотання слідчого СВ Відділення поліції №1 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області капітана поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Чуднівської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_1 .

В С Т А Н О В И В:
Слідчий СВ Відділення поліції №1 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_6 звернулася до суду із клопотанням, у якому просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб.

Клопотання мотивовано тим, що у зв`язку з широкомасштабною збройною агресією Російської Федерації проти України, Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, на всій території України введено воєнний час.

В той же час, в перших числах березня 2022 року, ОСОБА_4 , знаходячись за місцем свого проживання у будинку, що розташований по АДРЕСА_1 , вирішив проникнути до домогосподарства свого сусіда ОСОБА_7 , що в АДРЕСА_2 з метою скоєння крадіжки.

Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, з метою особистого збагачення, ОСОБА_4 зайшов на територію домогосподарства свого сусіда, та достовірно знаючи про те, що його в той час немає вдома, переконавшись, що за його діями ніхто не спостерігає і вони залишаються непоміченими, шляхом розбиття віконного пройому в кімнаті веранді житлового будинку, проник в середину приміщення, звідки скоїв крадіжку спортивного інвентаря: грифу хромованого довжиною 1,2 метра з двома боковими затискачами у формі зірочок з кріпленням різьба, два диски до хромованого грифу марки «active» 10 кг, два диски марки «active» 2,5 кг, вісім дисків по 0,5 кг, чотири з яких в полімерній (пластмасовій) основі, і чотири в прорезиновій основі, одна металева гантеля з затискачами по дві сторони зеленого кольору з написом міні штанга 6,5 кг. на гантелі містились два диски сірого кольору з чорним резиновим ободком.

З викраденим майном ОСОБА_4 залишив місце вчинення злочину, розпорядившись ним на власний розсуд, а саме заніс на зберігання до свого знайомого ОСОБА_8 в АДРЕСА_3 , чим заподіяв потерпілому ОСОБА_7 матеріального збитку на загальну суму 2810,19 гривень (дві тисячі вісімсот десять гривень 19 копійок).

28.03.2022 по даному факту розпочато досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до ЄРДР за №0000030, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

31.05.2022 прийнято рішення про оголошення повідомлення про підозру ОСОБА_4 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України.

В клопотанні слідчим вказано, що аналіз зібраних на даному етапі досудового розслідування доказів свідчить, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, передбаченому ч. 4 ст.185 КК України, який згідно ст. 12 КК України, відносяться до категорії тяжких злочинів та караються позбавленням волі на строк від 5 до 8 років.
Також вказано, що встановлені ризики, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_4 може: незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні, з метою зміни, спотворення показів останніми; переховуватися від органів досудового розслідування і суду, з метою уникнення покарання за вчинені злочини, що обґрунтовується його суворістю та невідворотністю реальної міри покарання; перешкоджати кримінальному провадженні іншим чином.
З метою забезпечення виконання підозрюваним, покладених на нього процесуальних обов`язків, запобігання будь-яким спробам переховуватися від органів досудового розслідування і суду чи перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та забезпечення можливості виконання судових рішень, слідчий звернувся до суду з клопотанням, в якому просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, так як жоден з більш м`яких запобіжних заходів, передбачених главою 18 КПК України, не буде достатнім для запобігання ризикам зазначеним вище.
У судовому засіданні прокурор підтримав дане клопотання та просив його задовольнити з можливістю внесення застави.

Підозрюваний ОСОБА_4 в судовому засіданні вину у вчиненому визнав, проти задоволення клопотання не заперечував.

Захисник ОСОБА_5 проти задоволення клопотання у виді тримання під вартою заперечив та просив розглянути можливість щодо обрання відносно підозрюваного альтернативних запобіжних заходів у виді застави або домашнього арешту в нічний час.

Заслухавши думку учасників судового засідання, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Згідно ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам, зокрема, переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду (п.1); незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні (п.3); перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином (п.4).

Частиною 2 ст.177 КПК України визначено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

У ході розгляду клопотання встановлено, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України, і подане слідчим клопотання відповідає вимогам ст.184 КПК України.

Органом досудового розслідування 31.05.2022 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.185 КК України.

Відповідно до приписів ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Відповідно до п.«с» ч.1 ст.5 Європейської конвенції з прав людини, законним є арешт або затримання особи, здійснені з метою припровадження її до встановленого законом компетентного органу на підставі обґрунтованої підозри у вчинені нею правопорушення або якщо є розумні підстави вважати за необхідне запобігти вчиненню нею правопорушення чи її втечі після його вчинення.

Окрім цього, відповідно до сформованої Європейським судом з прав людини практики, що є частиною національного законодавства України, відповідно до Закону України «Про виконання рішень і застосування практики Європейського суду з прав людини», тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який, не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи, закріплений статтею 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод. Застосовуючи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства («Летельє проти Франції» (Letellier v France), 12369/86; 26 червня 1991).

Європейський суд з прав людини у своєму рішенні у справі «Феррарі- Браво проти Італії» (Ferrari-Bravo v Italy) (ріш.), 9627/81, 14 березня 1984, DR 37,15) зазначив, що факти, які викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження або навіть для пред`явлення обвинувачення, що являється завданням наступних етапів кримінального процесу, сприяти якому має й тримання під вартою.

Враховуючи тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , а саме: що злочин, передбачений ч.4 ст.185 КК України відноситься до тяжких злочинів, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років, не працевлаштований, неодружений, раніше згідно положень ст.89 КК України не судимий, за місцем проживання характеризується негативно, як особа, яка має схильність до скоєння злочинів та правопорушень, слідчий суддя вважає, що існує реальний ризик того, що ОСОБА_4 , перебуваючи на волі, може переховуватись від органів досудового розслідування і суду з метою уникнення покарання за вчинене кримінальне правопорушення, незаконно впливати на свідків чи вчиняти нові кримінальні правопорушення, тому наявні підстави для застосування відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Відповідно до ч.3 ст.183 КПК України, слідчий суддя при постановлені ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених цим Кодексом.

Отже, задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному розмір застави.

Відповідно ст.182 КПК України, розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Враховуючи обставини кримінального правопорушення, корисливий мотив кримінальних правопорушень, тяжкість правопорушень, у яких підозрюється ОСОБА_4 та завдану ним шкоду, вважаю за необхідне визначити заставу у розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 49620 (сорок дев`ять тисяч шістсот двадцять) гривень 00 копійок, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Окрім цього, застосовуючи щодо підозрюваного альтернативний запобіжний захід у виді застави, який може бути ним внесений у будь-який момент, вважаю за необхідне, відповідно до ч. 5 ст.194 КПК України, покласти на нього такі обов`язки: прибувати за кожною вимогою до органу досудового розслідування - СВ Відділення поліції №1 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області та до суду; не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

Згідно ч.6 ст.194 КПК України, зазначені обов`язки покладаються на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу.

Відповідно до ч.4 ст.202 КПК України, підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання цього підозрюваного під вартою.

Керуючись ст.176 - 178, 183,194,196,197,208, 309 КПК України, слідчий суддя -
ПОСТАНОВИВ:
У Х В А Л И В :

Клопотання задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на тридцять п`ять днів, тобто до 07 години 45 хвилин 25 серпня 2022 року, - в межах строку досудового розслідування.

Визначити ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заставу у розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 49620 (сорок дев`ять тисяч шістсот двадцять) гривень 00 копійок, яку має право внести підозрюваний або інша фізична чи юридична особа (заставодавець) на розрахунковий рахунок UA0000277, отримувач ТУ ДСА України в Житомирській області, код отримувача 26278626, Банк отримувача ДКСУ м.Київ.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у разі внесення застави, наступні обов`язки: прибувати за кожною вимогою до органу досудового розслідування - СВ Відділення поліції №1 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області та до суду; не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний ОСОБА_4 , вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші, покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Житомирського апеляційного суду.

Повний текст ухвали оголошено о 13 год. 00 хв. 26.07.2022.
Слідчий суддя ОСОБА_1