Справа № 565/428/22
Провадження № 1-кс/565/69/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 квітня 2022 року м.Вараш

Слідчий суддя Кузнецовського міського суду Рівненської області ОСОБА_1 ,
з участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
підозрюваного ОСОБА_4 ,
захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Кузнецовського міського суду Рівненської області клопотання т.в.о. заступника начальника слідчого відділення Вараського РВП ГУНП в Рівненській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Володимирецького відділу Вараської окружної прокуратури ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000044 від 16 квітня 2022 року, про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Кузнецовськ (нині - Вараш), Рівненської області, громадянина України, відповідно до ст.89 КК України не судимого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України,

В С Т А Н О В И В:

18 квітня 2022 року до Кузнецовського міського суду Рівненської області надійшло клопотання т.в.о. заступника начальника слідчого відділення Вараського РВП ГУНП в Рівненській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Володимирецького відділу Вараської окружної прокуратури ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000044 від 16 квітня 2022 року, про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 , строком на 60 діб.

Клопотання обґрунтовується тим, що СВ Вараського РВП ГУНП в Рівненській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000044 від 16 квітня 2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 16 квітня 2022 року, в період часу з 11 год. 00 хв. до 12 год. 00 хв., у спальній кімнаті квартири АДРЕСА_2 , між ОСОБА_4 та власницею житла ОСОБА_7 , на ґрунті раптово виниклих особистих неприязних відносин, виник словесний конфлікт. В ході вказаного конфлікту, ОСОБА_4 повалив ОСОБА_7 на підлогу та, з положення стоячи, наніс потерпілій не менше двох ударів ногою по тулубу, внаслідок чого заподіяв ОСОБА_7 тілесні ушкодження у вигляді переломів 4,5,6,7 ребер зліва без зміщення, розриву лівої долі печінки з крововиливом в черевну порожнину. В подальшому ОСОБА_4 , продовжуючи свої протиправні дії, усвідомлюючи, що нанесення удару ножем у шию є небезпечним для життя людини, оскільки там сконцентровані життєво-важливі органи життєзабезпечення людини, бажаючи настання невідворотного наслідку у вигляді смерті людини, на ґрунті неприязних відносин, посягаючи на найвищу соціальну цінність - життя людини, взявши до рук наявний у даному житлі кухонний ніж, умисно, в момент того, як ОСОБА_7 перебувала на підлозі, наніс останній ножем три колото-різані рани в ділянку передньої бокової частини шиї глибиною від 5 см. до 7 см., а за тим один удар ножем по обличчю - в ділянку правого очного яблука, де й залишив знаряддя вчинення злочину. Від отриманих тілесних ушкоджень потерпіла ОСОБА_7 померла на місці події. Згідно лікарського свідоцтва про смерть №22 від 16 квітня 2022 року, смерть ОСОБА_7 настала внаслідок масивної крововтрати, колото-різаних ран шиї з ушкодженням кровоносних судин.

Таким чином, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, а саме в умисному вбивстві.

16 квітня 2022 року о 19 год. 00 хв. ОСОБА_4 затримано в порядку ст.208 КПК України.

17 квітня 2022 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого йому кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме:

-повідомленням ОСОБА_4 з лінії «102», за результатами чого зареєстровано ЄО №1120 від 16.04.2022 року, згідно якого встановлено, що 16.04.2022 року, о 12 год. 21 хв., останній зайшов до квартири АДРЕСА_2 , де проживає його знайома ОСОБА_8 та виявив її на підлозі з ножем в оці;

-протоколом огляду місця події від 16.04.2022 року, яким зафіксовано обстановку на місці події, та трупа ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з ознаками насильницької смерті, а саме наявними трьома колото-різаними ранами в ділянку передньої бокової частини шиї глибиною від 5 см. до 7 см., а також колото-різану рану в ділянці правого очного яблука, в якому було залишено знаряддя вчинення злочину - ніж;

-протоколом огляду трупа ОСОБА_7 від 16.04.2022 року, за результатами якого на тілі останньої зафіксовано переломи 4,5,6,7 ребер зліва без зміщення, розриву лівої долі печінки з крововиливом в черевну порожнину, три колото-різані рани в ділянці передньої бокової частини шиї глибиною від 5 см. до 7 см., одну рану в правому очному яблуку;

-протоколом затримання підозрюваного ОСОБА_4 від 16.04.2022 року, яким зафіксовано факт наявності на одязі (взутті) слідів бурого кольору схожих на кров;

-показаннями свідків ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 ;

-показаннями ОСОБА_4 від 18.04.2022 року;

-іншими матеріалами в їх сукупності.

В судовому засіданні прокурор Вараської окружної прокуратури ОСОБА_3 вимоги клопотання підтримав та просив його задовольнити, вказуючи, що відносно підозрюваного існують ризики, передбачені п.п.1,3,5 ст.177 КПК України, а саме: ОСОБА_4 може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Підозрюваний ОСОБА_4 та його захисник - адвокат ОСОБА_5 в судовому засіданні просили відмовити у задоволенні клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та обрати менш обтяжливий запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту. Захисник окрім цього зазначила, що підозрюваний ОСОБА_4 винуватість у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення визнає, сприяє органу досудового розслідування у з`ясуванні всіх обставин вчиненого злочину, має постійне місце проживання, має сталі соціальні зв`язки, не має на меті ухилятись від слідства та суду.

Слідчий суддя, заслухавши доводи сторін, дослідивши додані до клопотання матеріали та докази, дійшов наступних висновків.

Частиною першою статті 29 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше, як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно ст.178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Відповідно до п.4 ч.2 ст.183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Частина 1 статті 115 КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до п`ятнадцяти років.

Відповідно до ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують Європейську конвенцію з прав людини та основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Відповідно до п.3 ст.5 Європейської конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, кожна заарештована або затримана особа має право на судовий розгляд справи, на судовий розгляд упродовж розумного строку чи звільнення від судового розгляду. Таке звільнення має бути обґрунтоване гарантіями явки до суду.

При цьому, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливість запобігання їм більш м`яких запобіжних заходів, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування злочину (наявність або відсутність спроб ухилення від органів влади), поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків).

Сама лише тяжкість вчиненого злочину, хоча і є визначаючим елементом при оцінці ризику ухилення від органу досудового розслідування та/або суду, однак не може бути достатньою підставою для законності тримання особи під вартою.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке, можливо, буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Більш того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», наведеного у п.175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

При цьому слідчий суддя наголошує, що обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його винуватості, правильність кримінально-правової кваліфікації діяння потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування, що не виключає можливості застосування до підозрюваного запобіжного заходу.

Отже, слідчий суддя, не вирішуючи наперед питання про доведеність винуватості та правильності кваліфікації дій ОСОБА_4 , приходить до висновку, що причетність вказаної особи до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення достатньою мірою для даної стадії кримінального провадження доводиться доказами, що долучені до клопотання та обґрунтовані прокурором у судовому засіданні.

Обираючи ОСОБА_4 запобіжний захід, слідчий суддя враховує наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, що підтверджується наданими до клопотання доказами, тяжкість та обставини вчинення кримінального правопорушення, особу підозрюваного, враховує наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені п.п.1,3,5 ч.1 ст.177 КПК України, з високим ступенем ймовірності того, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення, що може бути перешкодою встановленню істини у справі, та враховуючи, що прокурор довів, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч.1 ст.176 КПК України, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам, а також практику Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що рішення суду повинно забезпечувати не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загально суспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства, дійшов висновку про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки відсутні підстави вважати, що інші (менш суворі) запобіжні заходи, передбачені ст.176 КПК України, зможуть запобігти ризикам, передбаченим ст.177 цього Кодексу та забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, що випливають із ч.5 ст.194 КПК України.

Твердження підозрюваного ОСОБА_4 та його захисника - адвоката ОСОБА_5 про застосування менш обтяжливого запобіжного заходу не спростовують висновків суду, що менш суворий запобіжний захід буде недостатнім для запобігання ризикам, визнаним судом доведеними.

Згідно ч.3 ст.183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до ч.4 ст.183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: 1) щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування; 2) щодо злочину, який спричинив загибель людини; 3) щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею.

Враховуючи викладене, слідчий суддя вважає за можливе, відповідно до п.2 ч.4 ст.183 КПК України, не визначити розмір застави у вказаному кримінальному провадженні, оскільки ОСОБА_4 підозрюється в умисному вбивстві.

Керуючись ст.ст. 131, 132, 176-178, 183, 184, 186, 193, 194, 196, 197, 309, 369, 372, 395 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В:

Клопотання т.в.о. заступника начальника слідчого відділення Вараського РВП ГУНП в Рівненській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Володимирецького відділу Вараської окружної прокуратури ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000044 від 16 квітня 2022 року, про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , задовольнити.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком на 60 діб.

Ухвала слідчого судді діє до 14 червня 2022 року включно та підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Виконання ухвали покласти на Вараський РВП ГУНП в Рівненській області та ДУ «Рівненський слідчий ізолятор».
Ухвала суду може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Рівненського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали складений та оголошений 25 квітня 2022 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1