УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 вересня 2022 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва Мєлєшак О.В., за участю секретаря Торохтій Я.В., прокурора Дисака П.Б., захисника Володіної О.О., підозрюваної ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ ВП №3 Шевченківського УП ГУНП в м. Києві Олійник І.В. про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 120 221 001 000 026 10 відносно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки смт. Бородіно, Таритунського р-ну, Одеської обл., громадянки України, з середньою освітою, не заміжньої, не працюючої, раніше не судимої, зареєстрованої за адресою АДРЕСА_1 та проживаючої за адресою: АДРЕСА_2

підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України,

в с т а н о в и в:

До Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчого СВ ВП №3 Шевченківського УП ГУНП в м. Києві Олійник І.В. про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваної ОСОБА_1 .

На обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що 17.09.2022 ОСОБА_1 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, а саме: у таємному викраденні чужого майна (крадіжка), вчиненого за попередньою змовою групою осіб, поєднане з проникненням у житло, вчиненому в умовах воєнного стану.

На переконання слідчого, оскільки ОСОБА_1 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до восьми років, існують ризики вчинення дій щодо переховування від органів досудового розслідування та суду, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а також вчинити інше кримінальне правопорушення.

Посилаючись на вказане, слідчий вважає, що інші запобіжні заходи не здатні забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, а тому просив застосувати відносно підозрюваної ОСОБА_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

В судовому засіданні прокурор підтримав доводи викладенні у клопотанні, просив застосувати до підозрюваного запобіжний захід у виді тримання під вартою, уважаючи, що інші більш м`які запобіжні заходи не зможуть забезпечити його належну процесуальну поведінку.

Захисник заперечувала проти застосування такого заходу як тримання під вартою, оспорював наявність реальних ризиків, вважаючи клопотання слідчого необґрунтованим. Просила суд обрати інший запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою.

Підозрювана підтримала позицію свого захисника, просила суд обрати інший запобіжний захід не пов`язаний з ізоляцією від суспільства.

Заслухавши учасників кримінального провадження, дослідивши надані сторонами матеріали, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

16.09.2022 ОСОБА_1 було затримано у порядку ст..208 КПК України.

Наступного дня, 17.09.2022 ОСОБА_1 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

Наданих матеріалів, доданих до клопотання, достатньо для висновку, що підозрювана ОСОБА_1 причетна до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України. А застосування до підозрюваної запобіжного заходу у виді тримання під вартою є виправданим заходом забезпечення кримінального провадження з метою подальшого ефективного досудового розслідування та досягнення завдань кримінального провадження, визначених ст.2 КПК України.

Отже можливо стверджувати, що підозра ОСОБА_1 на даній стадії є обґрунтованою, що підтверджується наявними в матеріалах доказами: протоколами допиту свідків, протоколами огляду та іншими матеріалами.

А тому доводи сторони захисту в цій частині спростовуються вищевказаними доказами, сукупність яких є достатньою на даній стадії для висновку про обґрунтованість підозри.

Обговорюючи питання наявності зазначених ризиків щодо переховування підозрюваної від органів досудового розслідування, а також можливість вчинення іншого кримінального правопорушення, то існування таких ризиків є цілком ймовірним.

Так, ОСОБА_1 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до восьми років, не заміжня, не працює.

Наведене вище є достатньо вагомими підставами для прийняття підозрюваною спроб уникнути відповідальності шляхом переховування від органу досудового розслідування, а також можливість вчинити інше кримінальне правопорушення.

В контексті практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Панченко проти Росії). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Бекчиєв проти Молдови).

На підставі вище викладеного, а також враховуючи дані про особу підозрювану, в їх сукупності, слідчий суддя дійшов висновку про доведеність органом досудового розслідування ризику можливості підозрюваної переховуватися від органів досудового розслідування та суду, оскільки достатні стримуючі фактори, які б свідчили про протилежне в матеріалах провадження відсутні.

Матеріали клопотання містять докази про існування інших ризиків неналежної процесуальної поведінки, зокрема можливості підозрюваної ОСОБА_1 перебуваючи на волі, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а також вчинити інше кримінальне правопорушення, які поряд із ризиком можливості переховуватися від органів досудового розслідування та суду теж залишать існувати та вірогідність їх настання є досить високою.

Наведене вище нівелює доводи сторони захисту про відсутність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, та свідчить про відсутність підстав для застосування відносно підозрюваного іншого більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою.

При цьому слід зауважити, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

Таким чином, слідчий суддя дійшов висновку, що встановлені вище обставини є достатніми для обрання відносно підозрюваної ОСОБА_1 запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Приймаючи до уваги обставини, передбачені ст.178 КПК України, у т.ч. вік, наявність родини, постійного місця проживання, обставини вчинення злочину та його наслідки, а також інші дані, що характеризують особу підозрювану, аналізуючи наведене у сукупності, слідчий суддя приходить до висновку, що застосування інших, більш м`яких запобіжних заходів не зможе забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваної.

У відповідності до ч.4 ст.183 КПК України, враховуючи дані про особу підозрювану, обставини вчинення кримінального правопорушення та його наслідки, а тому вважаю за доцільне визначити підозрюваному заставу у розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки саме такий розмір застави є достатнім для забезпечення виконання підозрюваною процесуальних обов`язків, і таким, що не суперечить положенням ч. 5 ст. 182 КПК України та вимогам ст.ст. 178, 182,183 КПК України.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 176-178, 182, 183, 193, 194, 196, 205, 309 КПК України, слідчий суддя,

у х в а л и в :

Клопотання слідчого СВ ВП №3 Шевченківського УП ГУНП в м. Києві Олійник І.В. - задовольнити.

Застосувати відносно підозрюваної ОСОБА_1 запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Строк дії ухвали про тримання підозрюваної ОСОБА_1 під вартою визначити до 14.11.2022 включно.

Визначити підозрюваній ОСОБА_1 заставу у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 198 480 (сто дев`яносто вісім тисяч чотириста вісімдесять) грн.

Застава вноситься підозрюваним, іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок для внесення застави отримувач: ТУДСАУ в місті Києві, , МФО: 820172, Банк: Державна казначейська служба України м. Київ р/р UA1012089. Призначення платежу: застава за (П.І.Б) згідно ухвали суду (назва суду) від (дата) по справі №, внесені (П.І.Б особи, що вносить заставу).

У разі внесення застави у визначеному судом розмірі вважається, що до підозрюваного обрано запобіжний захід у виді застави.

Покласти на підозрювану ОСОБА_1 у випадку внесення застави обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме:

- прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді та суду за першою вимогою;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання чи роботи;

У разі не виконання обов`язків заставодавцем, а також якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомленим, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин, чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

У разі звернення застави в дохід держави, слідчий суддя, суд, вирішує питання про застосування іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 КПК України.

На ухвалу слідчого судді до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваним, його захисником на протязі п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Повний текст ухвали проголошений 22.09.2022 о 09 год. 15 хв.

Слідчий суддя: