Справа № 202/4123/22
Провадження № 1-кс/202/3632/2022
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 серпня 2022 року м. Дніпро

Слідчий суддя Індустріального районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Індустріального районного суду м. Дніпропетровська клопотання прокурора відділу Дніпровської обласної прокуратури ОСОБА_6 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, та додані до клопотання матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000215 від 29.06.2022 року, у відношенні:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Софіївка Дніпропетровської області, громадянина України, з вищою освітою, який одружений, має на утриманні неповнолітню дитину, займає посаду головного державного інспектора відділу з питань гігієни праці ГУ Держпраці у Дніпропетровській області, проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.201-2 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

19.08.2022 прокурор звернувся до Індустріального районного суду м. Дніпропетровська з клопотанням, в якому просить застосувати відносно ОСОБА_5 підозрюваного у вчиненні умисного тяжкого злочину, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, запобіжний захід у виді тримання під вартою з можливим обранням альтернативного запобіжного заходу застави в розмірі не менше 200 розмірів прожиткового мінімумів для працездатних осіб.

Клопотання мотивовано тим, що 19.08.2022 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру та він обґрунтовано підозрюється у тому, що він, будучи службовою особою, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, переслідуючи корисливий мотив, використовуючи надану йому владу та службове становище у приватних інтересах, будучи обізнаним про обмеження, встановлені Кримінальним кодексом України, Законом України «Про державну службу» та Законом України «Про запобігання корупції», зокрема, щодо використання влади та службового становища з метою одержання неправомірної вигоди для себе, 20.07.2022 приблизно о 12 год. 26 хв., перебуваючи на ділянці місцевості поблизу будинку АДРЕСА_2 , одержав від громадянина ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , неправомірну вигоду у вигляді грошових коштів у сумі 200 (двісті) доларів США, що за офіційним курсом Національного Банку України станом на 20.07.2022 становить 5850 грн. 98 коп.

Вказану неправомірну вигоду ОСОБА_5 вимагав та одержав від ОСОБА_7 за вчинення інтересах ОСОБА_8 та ОСОБА_9 дій із використанням наданої йому влади та службового становища, а саме видачі інформаційної довідки про умови праці працівника при підозрі в нього хронічного професійного захворювання (отруєння) ні ім`я ОСОБА_8 .

Дії ОСОБА_5 кваліфіковано за ч. 3 ст. 368 Кримінального кодексу України, за ознаками одержання службовою особою неправомірної вигоди, для себе за вчинення такою службовою особою в інтересах третіх осіб будь-якої дії з використанням наданої їй влади чи службового становища, поєднане з вимаганням неправомірної вигоди, вчинене повторно.

18.08.2022 о 16 год. 38 хв. ОСОБА_5 затримано на підставі ст. 208 КПК України.

19.08.2022 о 09 год. 26 хв. ОСОБА_5 вручено повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 368 КК України.

Підозра, пред`явлена ОСОБА_5 обґрунтована доказами, зібраними в ході досудового розслідування.

На думку прокурора сторони обвинувачення, підставою для застосування відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, передбачених п.1,2,3,5 ч.2 ст. 177 КПК України, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_5 зможе вчинити наступні дії: переховуватись від органу досудового розслідування та суду, враховуючи суворість покарання у разі визнання його винним у вчиненні кримінального правопорушення (від 5 до 10 років позбавлення волі з конфіскацією майна) та фінансову спроможність ОСОБА_5 безперешкодно змінити місце постійного мешкання, залишити межі України з метою ухилення від кримінальної відповідальності та покарання; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, зокрема документи щодо підготовки довідок про умови праці на ім`я ОСОБА_9 та ОСОБА_8 , речей і документів, що підтверджують факт вимагання та одержання ОСОБА_5 неправомірної вигоди; незаконно впливати на учасників кримінального провадження, зокрема, на викривача ОСОБА_7 , з метою зміни показань щодо обставин одержання ОСОБА_5 неправомірної вигоди, а також інших осіб, які можуть бути допитаними в якості свідків у вказаному кримінальному провадженні та надати показання щодо обставин вчинення ОСОБА_10 кримінального правопорушення, зокрема ОСОБА_8 , ОСОБА_9 . Під час затримання та особистого обшуку ОСОБА_5 пояснював, що одержав грошові кошти, виявлені та вилучені у нього як повернення боргу від свого знайомого, а не як неправомірну вигоду. Однак, зібрані в ході досудового розслідування докази спростовують версію ОСОБА_5 та вказують на те, що ОСОБА_5 має намір здійснювати незаконний вплив на інших учасників кримінального провадження, зокрема, осіб, які можуть бути допитані в якості свідків щодо обставин одержанням ОСОБА_5 неправомірної вигоди; вчинити інше кримінальне правопорушення, у тому числі кримінальне корупційне правопорушення, враховуючи той факт, що в ході проведення відносно ОСОБА_5 негласних слідчих (розшукових) дій встановлено, що ОСОБА_5 , перебуваючи на посаді, використовував своє службове становище з метою одержання неправомірної вигоди на свою користь. Проведеними слідчими (розшуковими) діями встановлено що злочинна діяльність ОСОБА_5 , пов`язана з одержанням неправомірної вигоди мала систематичний характер. Збройна агресія російської федерації проти України та введення на території України воєнного стану не стали перешкодами для одержання ОСОБА_5 неправомірної вигоди.

ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого корупційного кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 368 КК України.
Крім того, прокурор посилається на те, що враховуючи обставини вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, на думку сторони обвинувачення, необхідно встановити ОСОБА_5 заставу у вигляді 200 (двохсот) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Саме такий розмір застави, враховуючи матеріальний стан підозрюваного ОСОБА_5 , забезпечить виконання підозрюваною обов`язків, передбачених КПК України.
На підставі викладеного прокурор просить застосувати щодо ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою із визначенням розміру застави у розмірі 200 розмірів прожиткового мінімумів для працездатних осіб.

В ході розгляду клопотання прокурор ОСОБА_3 клопотання підтримав, посилаючись на викладені у ньому обставини та наявність обґрунтованої підозри та обґрунтованих ризиків. Просив застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки більш м`який запобіжний захід не забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного, з визначенням альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави в розмірі 200 прожиткових мінімумів.

Підозрюваний ОСОБА_5 заперечував проти задоволення клопотання посилаючись на необґрунтованість підозри та недоведеність ризиків. Пояснив, що він не має жодних намірів переховуватися від органу досудового розслідування та впливти на свідків, або перешкоджати досудовому розслідуванню, оскільки наразі у нього вилучені всі документи.

Захисник ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання посилаючись на його безпідставність, необґрунтованість підозри та ризиків. Просив врахувати особу підозрюваного, який одружений, має на утриманні неповнолітню дитину, тобто має міцні соціальні зв`язки та застосувати до нього більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Вислухавши доводи сторін, дослідивши надані докази, слідчий суддя прийшов до наступного.

В судовому засіданні встановлено, що подане слідчим клопотання відповідає вимогам ст.ст. 183, 184 КПК України, а вручення письмового повідомлення про підозру у вчинені кримінального правопорушення та копії клопотання і матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу здійснено з дотриманням строків, передбачених ч. 2 ст. 278 КПК України та ч. 2 ст. 184 КПК України відповідно.

Клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відповідає вимогам ст.ст. 183, 184 КПК.

Згідно ч.1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Відповідно до ч.1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один з ризиків, передбачених статтею 177 КПК України,на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ст. 3 Загальної декларації прав людини, ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, п. 3постанови Пленуму Верховного Суду України від 25 квітня 2003 року № 4 "Про практику застосування судами запобіжного заходу у вигляді взяття під варту та продовження строків тримання під вартою на стадіях дізнання і досудового слідства", запобіжний захід у вигляді взяття під варту обирається лише тоді, коли на підставі наявних у справі фактичних даних із певною вірогідністю можна стверджувати, що інші запобіжні заходи не забезпечать належної процесуальної поведінки підозрюваного, обвинуваченого.

Прокурор та слідчий довели, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, який є тяжким корупційним злочином, за який передбачено покарання у виді позбавлення позбавленням волі на строк від п`яти до десяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, з конфіскацією майна.

Із доданих матеріалів клопотання вбачається, що підозра достатньо підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколами допиту свідка ОСОБА_7 від 29.06.2022, 25.07.2022, 19.08.2022; протоколами огляду мобільного телефону свідка ОСОБА_7 від 29.06.2022, 25.07.2022; протоколом огляду документів від 29.06.2022; протоколом огляду грошових коштів від 20.07.2022; протоколом огляду грошових коштів та імітаційних засобів від 18.08.2022; протоколом особистого обшуку ОСОБА_5 від 18.08.2022; протоколом обшуку житла ОСОБА_5 від 18.08.2022; протоколом про результати здійснення негласної слідчої (розшукової) дії аудіо-, відео контроль особи та іншими матеріалами досудового розслідування в їх сукупності.

Крім того, слідчим та прокурором доведено існування ризиків, передбачених п.п. 1,2, 3 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме: можливості ОСОБА_5 переховуватись від органів досудового розслідування та суду; знищити, спотворити будь-яку з речей та документів, які мають істотне значення для кримінального провадження, незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні.

Так, про наявність ризику переховуватись від органів досудового розслідування, відповідно до ч.1 ст.178 КПК України, свідчить тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, який відповідно до ст. 12 КК України, відносяться до категорії тяжких злочинів, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 10 років, у зв`язку із чим, розуміючи тяжкість можливого покарання у разі визнання підозрюваного винним у вчиненні інкримінованого злочину, останній може переховуватись від органу досудового розслідування та суду з метою уникнення покарання.

Ризик можливості підозрюваного знищити, спотворити будь-яку з речей та документів, які мають істотне значення для кримінального провадження, підтверджується тим, що ОСОБА_5 маючи доступ до документів щодо підготовки довідок умов праці на ім`я ОСОБА_9 та ОСОБА_8 може знищити документи, які мають значення для досудового розслідування даного кримінального провадження.

Ризик, незаконно впливати на свідків, підтверджується тим, що ОСОБА_5 будучі знайомим зі свідками у даному кримінальному провадженні, може шляхом вмовлянь, погроз чинити вплив на них, щоб останні змінили свої показання, з метою уникнути кримінальної відповідальності.

Разом з тим, слідчий суддя вважає, що ризики можливості вчинити інше кримінальне правопорушення, слідчим та прокурором необґрунтовані та наразі нічим не підтверджені.

Слідчий суддя також враховує доводи сторони захисту, викладені на користь підозрюваного ОСОБА_5 про те що він раніше не судимий, одружений, має міцні соціальні зв`язки, але у даному випадку ці доводи не перевищують суспільного інтересу у справі, який полягає у повному та неупередженому досудовому розслідуванні кримінального провадження у встановлені законом строки, а також забезпечення запобіганню процесуальних ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Щодо доводів сторони захисту про необґрунтованість підозри, суд зазначає, що на даній стадії кримінального провадження судом лише вирішується питання про обґрунтованість підозри та наявність ризиків для обрання або продовження відповідного запобіжного заходу, а тому суд не може давати оцінку допустимості та належності доказів, зібраних органом досудового розслідування, оскільки справа не розглядається судом по суті пред`явленого обвинувачення.

Поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві, тому, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України та позиції Європейського суду з прав людини, яка відображена у п. 175 рішення від 21.04.2011 р. у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Також вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином, і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справах «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994 р., «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990 р.).

Разом з тим, у відповідності до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Слідчий суддя вважає неможливим застосувати до підозрюваного жодного більш м`якого запобіжного заходу, виходячи з наступного.

З урахуванням особи підозрюваного, який раніше не судимий, але ж підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, слідчий суддя вважає неможливим застосувати до підозрюваного жодного більш м`якого запобіжного заходу, оскільки застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання, фактично не зможе забезпечити реальне запобігання спробам вчинити ним дії, передбачені п. п. 1,2, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України. Щодо запобіжного заходу у вигляді особистої поруки слідчий суддя зазначає,що на момент розгляду клопотання, жодних звернень про передачу ОСОБА_5 на поруки не надходило.
Таким чином, враховуючи встановлені у судовому засіданні обставини, слідчий суддя вважає, що прокурором доведено наявність підстав, передбачених ч. 1 ст. 194 КПК України, а саме що застосування запобіжного заходу у відношенні підозрюваного ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою відповідає конкретній меті, визначеній у КПК України, та застосовується при наявності ризиків, передбачених ст.177 КПК України, та є необхідним та достатнім для запобігання існуючим ризикам і жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти доведеним під час розгляду ризикам, у зв`язку з чим вважає, що клопотання слідчого підлягає задоволенню.

Відповідно до ч.3 ст.183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Визначаючи розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених кримінально-процесуальним законодавством України, слідчий суддя виходить із наступного.

Відповідно до вимог статей 176, 177, 178, 182 КПК України, приймаючи до уваги, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину розмір застави визначається в межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Визначаючи розмір застави, суд враховує особу підозрюваного ОСОБА_5 , який одружений, має на утриманні неповнолітню дитину, раніше не судимий, його матеріальний стан

Але ж, ознайомившись з доказами, якими обґрунтовується підозра, а саме що особа підозрюється у вчиненні тяжкого злочину та враховуючи характер інкримінованого правопорушення, слідчий суддя вважає, що прокурором у даному кримінальному провадженні не доведено виключий випадок, в зв`язку з чим вважає, що застава у розмірі вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб здатна забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, тобто у сумі - 208 000 (двісті вісім тисяч) грн. 00 коп.

Такий розмір застави обумовлений тим ступенем довіри до підозрюваного, при якому перспектива втрати застави буде для нього необхідним і достатнім стримуючим фактором, щоб не допустити невиконання ним процесуальних обов`язків та запобігти здійсненню дій, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

Керуючись ст.ст.110, 131, 132, 176-178, 183, 186, 193, 194, 196, 197, 369-372 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів по 16 жовтня 2022 року включно.

Встановити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заставу у розмірі 80 (вісімдесяти) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 208 000 (двісті вісім тисяч) грн. 00 коп., які необхідно внести у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому КМУ, отримувач коштів: ТУ ДСА України в Дніпропетровській області, банк отримувача: Держказначейська служба України м. Київ, рахунок отримувача: UA0017442, призначення платежу: застава, № ухвали суду, П.І.Б. платника застави, , Код банку отримувача (МФО) 820172.

У разі внесення застави, уповноваженій службовій особі місця ув`язнення необхідно негайно звільнити ОСОБА_5 з-під варти та повідомити про це слідчого, прокурора, слідчого суддю або суд.

З моменту звільнення ОСОБА_5 з-під варти у зв`язку з внесенням застави він буде вважатися таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі внесення застави покласти на ОСОБА_5 наступні обов`язки:

- повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, яким здійснюється досудове розслідування, прокурора або суду;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Вказані обов`язки в разі внесення застави покладаються на ОСОБА_5 строком на 2 місяці, який починається з моменту звільнення з-під варти після внесення застави.

У разі невиконання вище перелічених обов`язків, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовуються у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України.

Ухвала слідчого судді діє по 16 жовтня 2022 року включно та підлягає негайному виконанню після її оголошення.

На ухвалу може бути подана апеляція безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1