Справа № 953/4271/22
н/п 1-кс/953/2758/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"03" серпня 2022 р. м. Харків

Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчої судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
підозрюваного ОСОБА_4 ,
розглянувши в залі судового засідання в приміщенні Київського районного суду м. Харкова клопотання слідчого СВ Харківського РУП №1 ГУНП в Харківській області ОСОБА_5 , погоджене прокурором Київської окружної прокуратури міста Харкова Харківської області ОСОБА_6 , по кримінальному провадженню №0001580 від 19.07.2022 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Харкова, громадянину України, із середньою освітою, офіційно непрацевлаштованому, малолітніх та неповнолітніх осіб на утриманні не має, має на утриманні непрацездатного батька, 1952 року народження, зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_1 , та який фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимому вироком Київського районного суду м. Харкова за ст.395, ч.2 ст.186 КК України до позбавлення волі строком на 5 років, судимість в установленому порядку не знята та не погашена,
підозрюваному у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

01 серпня 2022 року до суду надійшло клопотання слідчого СВ Харківського РУП №1 ГУНП в Харківській області ОСОБА_5 , по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001580 від 19.07.2022, про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з визначенням суми застави у розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

В обґрунтування клопотання слідчий вказує, що слідчим відділом Харківського РУП №1 ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0001580 від 19.07.2022 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України.

Слідчий зазначає, що 15 липня 2022 року, близько 10-00 години, більш точного часу в ході досудового розслідування встановити не виявилось можливим, ОСОБА_4 діючи умисно, керуючись корисливим мотивом, з умислом, направленим на таємне викрадення чужого майна, в умовах воєнного стану введеного в дію Указом Президента України ОСОБА_7 № 64/2022 від 24.02.2022 на всій території України, строк дії якого було продовжено з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб Указом Президента України ОСОБА_7 № 341/2022 від 17.05.2022 на всій території України, з метою особистого незаконного збагачення, протиправно та незаконно, реалізуючи свій злочинний умисел, переконавшись, що за його діями сторонні особи не спостерігають, скориставшись тим, що вхідні двері пошкодженні, шляхом вільного доступу, проник всередину квартири АДРЕСА_3 , яка належить потерпілій ОСОБА_8 .

Слідчий вказує, що ОСОБА_4 , продовжуючи свою злочинну діяльність, перебуваючи всередині квартири з метою реалізації свого злочинного наміру, направленого на таємне викрадення чужого майна, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, переконавшись, що за його злочинними діями ніхто не спостерігає, перебуваючи в приміщенні вказаної квартири, таємно,повторно викрав належне ОСОБА_8 майно, а саме: телевізор чорного кольору, ТМ «Samsung», модель Т22С350ЕХ, тип № LT22C350, вартість якого згідно висновку судово товарознавчої експертизи від 27.07.2022 №258М становить 1933,33 грн.; телевізор чорного кольору, ТМ «Samsung», модель LE32B653T5W, Model Code LE32B653T5WXUA, Type LE32B653, AC100-240V -50/60Hz 130W, Made in Slovakia, S/N: BAJ03SIS800117P вартість якого згідно висновку судово товарознавчої експертизи від 27.07.2022 №258М становить 3093,33 грн.; чохол iPaky Original Meizu M5 Note Silver для мобільного телефону Meizu M5 Note, вартість якого згідно висновку судово товарознавчої експертизи від 27.07.2022 №258М становить 342 грн.; чохол iPaky Original Meizu M5 Note Silver для мобільного телефону Meizu M5 Note, вартість якого згідно висновку судово товарознавчої експертизи від 27.07.2022 №258М становить 342 грн.; систему контроля рівня глюкози в крови bionime rightest gm 110, model GM110, Serial№ 111JAE0468, вартість якого згідно висновку судово товарознавчої експертизи від 27.07.2022 №258М становить 840,20 грн.; стетоскоп марки «microlife st-77», вартість якого згідно висновку судово товарознавчої експертизи від 27.07.2022 №258М становить 472,67 грн.; вимірювач артеріального тиску (тонометр) марки Gamma, модель 750, S/N380501854, вартість якого згідно висновку судово товарознавчої експертизи від 27.07.2022 №258М становить 350 грн.; вимірювач артеріального тиску мембранний, загального застосування, марки ИАДМ-ОП тА2.832.025-03, заводський номер 18975, вартість якого згідно висновку судово товарознавчої експертизи від 27.07.2022 №258М становить 370 грн., які належать ОСОБА_8 , всього майна загальною вартістю 7723,73 грн. Заволодівши у такий спосіб майном ОСОБА_8 , ОСОБА_4 , покинув місце вчинення злочину, обернувши викрадене майно на свою користь та розпорядившись ним у подальшому на власний розсуд, тим самим спричинивши ОСОБА_8 , матеріальну шкоду на суму 7723,73 грн.

28.07.2022 ОСОБА_4 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, - тобто таємне викрадення чужого майна (крадіжка), поєднана з проникненням у житло, в умовах воєнного стану.

Підставою для звернення до слідчої судді із клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стали наявність достатніх підозр вважати, що ОСОБА_4 вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч.4 ст.185 КК України та наявність ризиків, передбачених пунктами 1,3,5 ч.1 ст. 177 КПК України, саме: переховуватися від суду, з метою ухилення від кримінальної відповідальності за інкримінований злочин; незаконно впливати на потерпілого, свідка у цьому кримінальному провадженні; вчинити інші кримінальні правопорушення.

Сторона обвинувачення у судовому засіданні клопотання про обрання підозрюваному ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підтримала. Прокурор зазначив, що зібрані на час розгляду клопотання докази свідчать про обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України та підтверджують наявність ризиків, передбачених пунктами 1,3,5 ч.1 ст. 177 КПК України. Обрання більш м`якого запобіжного заходу не забезпечить виконання належної процесуальної поведінки підозрюваного, у зв`язку з чим, сторона обвинувачення просила застосувати до ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з визначенням суми застави у розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Підозрюваний ОСОБА_4 вважає повідомлену йому підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України обґрунтованою, щиро кається у вчиненому злочині. Разом з цим, прохав відмовити у задоволенні клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, обравши запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час доби. Прохав слідчу суддю при обрані йому запобіжного заходу врахувати той факт, що він має на утримані батька пенсіонера, який підлягає стороннього догляду через стан здоров`я. Будь-яких родичів, які б могли здійснити догляд за батьком не має. У зв`язку з військовою агресією Російської Федерації, яка відбувається на території України, його квартира, де він проживав разом з батьком, пошкоджена та не придатна для проживання в ній. На даний час він разом з батьком проживає в орендованій квартирі разом зі своїми знайомими. Крім того, зазначив, що дійсно він був раніше засуджений, має не зняту та не погашену судимість у встановленому законом порядку. З 2018 року ( рік коли він був звільнений по відбуттю покарання за вирком суду 2015 року), він жодного разу не порушив закон. Злочин, у якому він на даний час підозрюється, був вчинений ним з метою отримання коштів на продукти харчування. На даний час, без вихідних днів за оплату, він працює на території ТЦ «Барабашова» та займається розбиранням завалів після ворожих обстрілів РФ, куди був влаштований за допомогою працівників ХРУП №1 ГУНП в Харківській області.
Слідча суддя, заслухавши позицію сторін, дослідивши надані матеріали та документи у їх сукупності, прийшла до наступного висновку.

З наданих матеріалів встановлено, що Харківським районним управлінням поліції №1 Головного управління Національної поліції в Харківській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001580 від 19.07.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

Відомості щодо вчинення кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 185 КК України внесені до ЄРДР 19.07.2022 за фактом того, що 19.07.2022 до ЧЧ ХРУП №1 ГУНП в Харківській області надійшла заява ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , про те, що невстановлена особа здійснила крадіжку майна за адресою: АДРЕСА_4 , чим спричинила заявнику матеріальний збиток (ЖЄО №10816 від 19.07.2022).

В межах розгляду даного клопотання встановлено, що ОСОБА_4 о 18 годині 30 хвилин 28.07.2022 у кримінальному провадженні №0001580 від 19.07.2022 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, тобто таємному викраденні чужого майна (крадіжка), вчиненому повторно, поєднаному з проникненням у житло, вчиненому в умовах воєнного стану. Повідомлення про підозру та пам`ятка про процесуальні права та обов`язки вручені особисто ОСОБА_4 , права підозрюваного оголошені та роз`яснені 28.07.2022.

Зазначений факт підтверджується особистим підписом ОСОБА_4 , який міститься в підозрі та пам`ятці про процесуальні права та обов`язки підозрюваного та не заперечувалося підозрюваним.

З огляду на зазначене, слідча суддя приходить до висновку, що повідомлення про підозру було вручено у встановлений законом строк, а отже, відповідно до вимог ст.42 КПК України, ОСОБА_4 має статус підозрюваного у цьому кримінальному провадженні.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування або суду, перешкоджати кримінальному провадженню, незаконно впливати на потерпілих, свідків, тощо, вчинити інше кримінальне правопорушення, а підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити такі дії: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, згідно ст.178 КПК України, враховується: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; міцність соціальних зав`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; майновий стан підозрюваного; наявність судимостей у підозрюваного; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Таким чином, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідча суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

- наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;

- наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідча, прокурор;

- недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (ч. 1 ст. 194 КПК України).

Щодо наявності обґрунтованої підозри слідча суддя зазначає наступне.
Відповідно до ч.5 ст.9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ), яка відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права.

Оскільки положення кримінального процесуального законодавства не розкривають поняття «обґрунтованості підозри», в оцінці цього питання слідча суддя користується практикою ЄСПЛ.

У своїх рішеннях, зокрема, «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук та Йонкало проти України», Європейський суд з прав людини наголошує, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

«Обґрунтована підозра» існує тоді, коли факти, якими обґрунтовується затримання, можна «розумно» вважати такими, що підпадають під опис одного з правопорушень, визначених у законі про кримінальну відповідальність. Тобто явно не може йтися про наявність «обґрунтованої підозри», якщо дії, у вчиненні яких підозрюється особа, не становлять кримінального правопорушення на момент учинення (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Волох проти України»).

При цьому факти що підтверджують обґрунтовану підозру не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок. Стандарт доказування «обґрунтована підозра» не передбачає, що уповноважені органи мають оперувати доказами, достатніми для пред`явлення обвинувачення чи ухвалення обвинувального вироку, що пов`язано з меншою мірою ймовірності, необхідною на ранніх етапах кримінального провадження для обмеження прав особи.

Уявлення про «обґрунтовану підозру» має ґрунтуватися поміж інших факторів, на двох ключових критеріях: суб`єктивному та об`єктивному.

Перший критерій означає, що підозра має бути добросовісною, тобто особа, яка виконала затримання та оголосила підозру, має щиро підозрювати особу у вчиненні кримінального правопорушення, другий - що об`єктивно існують дані про скоєне кримінальне правопорушення і причетність особи до вчинення правопорушення. Такими даними можуть бути дії самого підозрюваного, наявні документи, речові докази, показання очевидців тощо.

Крім цього, у рішенні ЄСПЛ у справі «Феррарі-Браво проти Італії» №9627/81 від 14 березня 1984 року суд зазначив, що «питання про те, що арешт або тримання під вартою до суду є виправданими тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, ставити не можна, оскільки це є завданням попереднього розслідування, сприяти якому має й тримання під вартою»; у справі «Мюррей проти Сполученогс Королівства» №14310/88 від 23 жовтня 1994 року «факти, які є причиною виникнення підозрі не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування вирок) чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процес) кримінального розслідування».

З матеріалів доданих до клопотання вбачається, що ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, тобто таємному викраденні чужого майна (крадіжка), вчиненому повторно, поєднаному з проникненням у житло, вчиненому в умовах воєнного стану.

Слідчою суддею встановлено, що на час вчинення інкримінованого кримінального правопорушення, у вчиненні якого ОСОБА_4 підозрюється, останній є осудною особою, яка досягла 14-річного віку.

24 лютого 2022 року Україна зазнала чергового акту збройної агресії з боку Російської Федерації. Відбулося широкомасштабне вторгнення в Україну збройних сил Росії, що триває і досі.

Згідно Указу Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 року "Про введення воєнного стану в Україні" із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб введено в Україні воєнний стан.Відповідно до Указу Президента України № 133/2022 від 14.03.2022 року "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" продовжено строк дії воєнного стану в Україні із 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб. Згідно Указу Президента України № 259/2022 від 18.04.2022 року "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" продовжено строк дії воєнного стану в Україні із 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб. Відповідно до Указу Президента України № 341/2022 від 17.05.2022 року "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб.

За результатами розгляду даного клопотання про застосування запобіжного заходу слідчою суддею встановлено, що висновки органу досудового розслідування про наявність підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, не є очевидно необґрунтованими чи недопустимими, виходячи з наданих стороною обвинувачення доказів, а саме: даними, які містяться в заяві ОСОБА_8 ; показаннями потерпілої ОСОБА_8 , які містяться в протоколі допиту від 28.07.2022; даними, які містяться в заяві ОСОБА_9 ; даними, які містяться в протоколі огляду місця події від 18.07.2022; даними, які містяться в заяві ОСОБА_4 від 18.07.2022; даними, які містяться в протоколі огляду місця події від 18.07.2022; даними, які містяться в протоколі огляду місця події від 20.07.2022; даними, які містяться в протоколі огляду речей від 21.07.2022; показаннями свідка ОСОБА_10 , які містяться в протоколі допиту від 22.07.2022; показаннями свідка ОСОБА_9 , які містяться в протоколі допиту від 22.07.2022; висновком експерта №258М за результатами проведення судової товарознавчої експертизи по кримінальному провадженню №0001580 від 19.07.2022 від 27.07.2022; показаннями підозрюваного ОСОБА_4 , які містяться в протоколі допиту від 28.07.2022 та наданими в судовому засіданні під час розгляду даного клопотання.
Слідча суддя зазначає, що на цій стадії кримінального провадження, враховуючи практику Європейського суду з прав людини та положення кримінального процесуального закону, суд повинен лише надати оцінку тому чи достатньо отриманої інформації та досліджених доказів, для того, щоб допустити можливість, що особа щодо якої вирішується питання про застосування запобіжного заходу могла вчинити кримінальне правопорушення, яке їй інкримінується. Питання ж оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні того чи іншого злочину входить до компетенції суду під час розгляду кримінального провадження по суті.

З огляду на зазначене, не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій ОСОБА_4 , виходячи з наявних у суду матеріалів клопотання, слідча суддя переконана, що надані достатні підстави для наявності обґрунтованої підозри стосовно можливого вчинення ОСОБА_4 дій, що кваліфікуються за ч.4 ст.185 КК України за викладених у клопотанні обставин.

Вказане може бути підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження у виді запобіжного заходу.

Щодо наявності ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України слідча суддя зазначає наступне.
Згідно ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Слідча суддя враховує наявність ризиків, передбаченого п.1,3 ст.177 КПК України, а саме можливість запобігання спробам підозрюваним: переховуватися від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків та потерпілу у цьому кримінальному провадженні.

Крім того, слідча суддя вважає за необхідне зазначити, що військова агресія проти України, є обставиною (ризиком), яка суттєво обмежує можливості виконання органами влади своїх повноважень на певних територіях та якісно погіршує криміногенну обстановку.

Так, ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідування («Бекчиєв проти Молдови» §58). Суворість покарання є ревалентною обставиною в оцінці ризику того, що обвинувачений може втекти або повторного вчинення злочинів («Ідалов проти Росії», «Гарицьки проти Польщі», «Храїді проти Німеччини», «Ілійков проти Болгарії»).

Слідча суддя зазначає, що ризик переховування від органів досудового розслідування та/або суду обумовлюється можливістю притягнення особи до кримінальної відповідальності та пов`язаними із цим можливими негативними наслідками, зокрема, суворістю передбаченого покарання. А в контексті з тим, що 24.02.2022 російська федерація розпочала військову агресію проти України, у зв`язку з чим цього ж дня Президентом України підписано Указ «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 за № 64/2022, який триває до тепер, і на даний час, для громадян України існує реальна можливість спрощеного режиму перетину кордону та отримання дозволу на проживання в багатьох країнах світу, спроба переховуватися від органів досудового розслідування чи суду може виявлятися та підтверджуватися, наприклад, отриманням дозволу на проживання в певній країні, отриманням громадянства іншої країни або подання відповідних заяв і документів для активізації цього процесу, поданням документів на отримання статусу біженця тощо.

ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке відповідно до ст.12 КК України є тяжким та корисливим злочином, а саме злочином проти власності, вчинений повторно, поєднаний із проникненням у житло, у період воєнного стану, тобто з використанням надзвичайної обстановки для реалізації своєї мети, санкція якого передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років, то тяжкість ймовірного покарання та суворість можливого вироку значно підвищують ризик переховування від органів досудового розслідування та/або суду, особливо на початкових етапах притягнення особи до кримінальної відповідальності.

Зазначені обставини самі по собі можуть бути мотивом для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду, що узгоджується із позицією ЄСПЛ у справі «Ілійков проти Болгарії» (рішення від 26.06.2001 заява № 33977/96), де зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування, а також у рішенні ЄСПЛ по справі «Пунцельт проти Чехії» (рішення від 25.04.2000 заява №31315/96), відповідно до якого при оцінці ризику переховування від правосуддя може братися до уваги (поряд з іншими обставинами) і загроза відносно суворого покарання. Також у рішенні ЄСПЛ по справі «Бессієв проти Молдови» вказано, що ризик втечі має оцінюватися судом у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню. Серйозність покарання є релевантною обставиною в оцінці ризику того, що підозрюваний може втекти.

А отже, очікування можливого суворого покарання має значення під час оцінки ризику переховуватися від органів досудового розслідування та суду. Зазначена обставина на перших етапах притягнення особи до кримінальної відповідальності сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. При цьому, ризик втечі повинен оцінюватися й у світлі інших факторів, а тому слідча суддя, вирішуючи питання щодо застосування запобіжного заходу, враховує тяжкість злочину, в якому підозрюється ОСОБА_4 у сукупності з іншими обставинами.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків та потерпілих, слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).

За таких обставин ризик впливу на свідків та потерпілого існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Слідча суддя вважає не доведеним ризик вчинити інше кримінальне правопорушення та продовження злочинної діяльності, оскільки в обґрунтування даного ризику сторона обвинувачення посилається лише на обґрунтованість повідомленої підозри у вчиненні тяжкого злочину проти власності, характер якого свідчить про особливий цинізм його вчинення. При цьому, слідча суддя враховує те, що підозрюваний є особою, яка має не зняту та не погашену у встановленому законом порядку судимість. Разом з цим, після звільнення по відбуттю покарання за вироком суду в 2018 році до липня 2022 року підозрюваний не притягувався, а ні до адміністративної, а ні до кримінальної відповідальності.

Пунктами 3, 4, 5, 8 ч. 1 ст. 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зав`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання; наявність судимостей у підозрюваного.
Згідно практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо слідчий доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України. Відповідно до правової позиції, викладеної у п.80 рішення Європейського суду з прав людини від 10 лютого 2011 року у справі Харченко проти України, при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянута можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів. Під час обрання запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини. Сама по собі наявність ризиків та обґрунтованої підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення не свідчить про необхідність застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та неможливість застосування інших запобіжних заходів.

Слідча суддя враховує у сукупності наступні обставини:

- ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, яке відповідно до ст.12 КК України, є тяжким злочином, санкція якого передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років;

-дані щодо особи підозрюваного, який: раніше судимий, має не зняту та не погашену судимість, звільнений по відбуттю покарання за вирком суду в 2018 році, з 2018 року по серпень 2022 до кримінальної та адміністративної відповідальності не притягувався; не одружений, має на утриманні батька похилого віку, який постійно проживає з підозрюваним та за станом здоров`я потребує стороннього догляду; має зареєстроване місце проживання та фактичне місце проживання; працює без оформлення трудових відносин на території ТЦ «Барабашова», де здійснює роботи по розбору завалів після ворожих обстрілів РФ, куди останній був влаштований за допомогою працівників ХРУП №1 ГУНП в Харківській області, щоденний дохід складає 500,00 грн, тобто має стійкі соціальні зв`язки;

- процесуальну поведінку підозрюваного, який під час огляду місця події в добровільному порядку видав майно, у крадіжці якого він підозрюється, в подальшому, під час допиту його у якості підозрюваного, дав добровільно покази, визнав вину у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого йому повідомлено про підозру та зобов`язався співпрацювати з органом досудового розслідування в межах даного кримінального провадження. Крім того, слідча суддя враховує, що підозрюваний не був затриманий в порядку ст.208 КПК України, самостійно з`явився за викликом до суду для розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу.

Дослідивши в сукупності матеріали клопотання наданні стороною обвинувачення, слідча суддя вважає, що прокурор не довів шляхом доказування в судовому засіданні, що застосування більш м`яких запобіжних заходів, у порівнянні з триманням під вартою, стосовно підозрюваного ОСОБА_4 , буде недостатнім застосування домашнього арешту, як заходу забезпечення кримінального провадження, призначення якого обумовлює необхідність контролю за дотриманням підозрюваним своїх процесуальних обов`язків, а також унеможливить запобігти ризикам, передбаченим пунктами 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України..
Крім того, слідча суддя враховує, що 24 лютого 2022 року Україна зазнала чергового акту збройної агресії з боку Російської Федерації, відбулося широкомасштабне вторгнення в Україну збройних сил Росії, що триває і досі, на цей час місто Харків піддається постійним ракетним ударам та артобстрілам з боку Російської Федерації, ведуться активні бойові дії в передмісті міста Харкова.

За викладених у сукупності обставин, слідча суддя дійшла висновку, що саме запобіжний захід у вигляді домашнього арешту за місцем його проживання в певний час доби, а саме у період з 22-00 години до 06-00 години, з в повній мірі відповідає меті його застосування забезпеченню виконання підозрюваним покладних на нього процесуальних обов`язків та запобіганню спробам вчинити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.
Враховуючи, що чинне законодавство надає можливість покладення додаткових обов`язків при обранні такого запобіжного заходу, як домашній арешт, слідча суддя вважає за необхідне покладення на підозрюваного ОСОБА_4 додаткових обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме: прибувати до визначеної службової особи із встановленою періодичністю; не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; утримуватися від спілкування із свідками та потерпілою у вказаному кримінальному провадженні; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Наявність контролю з боку уповноважених осіб стане надійною запорукою щодо унеможливлення ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, в тому числі на які посилався слідчий та прокурор при виявленні обставин, які будуть свідчити про фактичну неефективність домашнього арешту в певний час доби, оскільки сторона обвинувачення не позбавлена процесуальної можливості, в будь-який момент звернутись з відповідним клопотанням до слідчого судді, щодо зміни запобіжного заходу на більш тяжкий.
Згідно з ч. 6 ст. 181 КПК України строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців.
Обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, можуть бути покладені на підозрюваного не більше двох місяців (ч. 7 ст. 194 КПК України).
Оскільки строк досудового розслідування у кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001580 від 19.07.2022 закінчується 28.09.2022, то з урахуванням положень ч.1 ст. 219 КПК України, строк дії ухвали про тримання під домашнім арештом, а також виконання обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України належить визначити на 56 (шістдесят) днів, тобто до 27 вересня 2022 року включно в межах строку досудового розслідування.
Керуючись статтями 177, 178, 181, 183, 194, 372, 376 ч.2 КПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Відмовити в задоволенні клопотання слідчого СВ Харківського РУП №1 ГУНП в Харківській області ОСОБА_5 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту за місцем проживання, а саме заборонити підозрюваному залишати житло у період з 22-00 години до 06-00 години за адресою: АДРЕСА_2 , без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді, суду в межах строку досудового розслідування на 56 (шістдесят) днів до 27 вересня 2022 року включно.
На підставі ч.5 ст.194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такі обов`язки: прибувати до визначеної службової особи із встановленою періодичністю; не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; утримуватися від спілкування із свідками та потерпілою у вказаному кримінальному провадженні; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Ухвалу направити для виконання органу поліції за місцем проживання підозрюваного через слідчого СВ Харківського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_5 .
Встановити строк дії ухвали до 27.09.2022 включно.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її проголошення, а підозрюваним в той же строк, але з моменту отримання копії ухвали слідчого судді.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Повний текст ухвали складено 05 серпня 2022 року.

Слідча суддя ОСОБА_1