Ленінський районний суд м.Полтави
Справа № 646/492/18
Провадження № 1-і/553/13/2022
У Х В А Л А
Іменем України

16.09.2022м. Полтава

Ленінський районний суд м. Полтави у складі:

головуючого судді: ОСОБА_1 ,

при секретарі: ОСОБА_2 ,

за участю прокурора: ОСОБА_3 (в режимі відеоконференції)

захисників-адвокатів: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Полтаві клопотання прокурора Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 про продовження обвинуваченим запобіжного заходу у виді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0001876 від 04.09.2017 за обвинуваченням ОСОБА_6 та ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст. 187, п. 6, 12 ч.2 ст. 115 КК України,

ВСТАНОВИВ:
В провадженні Ленінського районного суду м. Полтави перебуває вказане кримінальне провадження.

До обвинувачених ОСОБА_6 та ОСОБА_7 застосований запобіжний захід у виді тримання під вартою.

До суду надійшло клопотання прокурора Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 про продовження обвинуваченим запобіжного заходу у виді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0001876 від 04.09.2017 за обвинуваченням ОСОБА_6 та ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст. 187, п. 6, 12 ч.2 ст. 115 КК України.

Згідно Указу Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 року "Про введення воєнного стану в Україні" із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб введено в Україні воєнний стан.

Розпорядженням Голови Верховного Суду № 4/0/9-22 від 10.03.2022 року "Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану" змінено територіальну підсудність судових справ Червонозаводського районного суду м. Харкова та Комінтернівського районного суду м. Харкова, визначено територіальну підсудність справ за Ленінським районним судом м. Полтави.

Відповідно до Указу Президента України № 133/2022 від 14.03.2022 року "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" продовжено строк дії воєнного стану в Україні із 05 години 30 хвилин 26 березня 2022 року строком на 30 діб.

Згідно Указу Президента України № 259/2022 від 18.04.2022 року "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" продовжено строк дії воєнного стану в Україні із 05 години 30 хвилин 25 квітня 2022 року строком на 30 діб.

Згідно Указу Президента України № 341/2022 від 17.05.2022 року "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 25 травня 2022 року строком на 90 діб.

Згідно Указу Президента України № 573/2022 від 12.08.2022 року "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні", затвердженим Законом України від 15.08.2022 року № 2500-IX) продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 23 серпня 2022 року строком на 90 діб.

В судовому засіданні прокурор підтримав подане клопотання про продовження обвинуваченим запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, просив його задовольнити та продовжити обвинуваченим запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на шістдесят днів без визначення розміру застави.

Обвинувачені ОСОБА_6 та ОСОБА_7 в судове засідання не з`явилися, ДУ «Харківський слідчий ізолятор», в якому вони перебувають, не вийшла на відеозв`язок, з установи надійшла довідка, в тому, що в установі відсутній інтернет зв`язок і проведення відеоконференції не можливе.

Згідно наявної в розпорядженні суду інформації захисник обвинувачених не мають можливості взяти участь в судовому засіданні, у зв`язку з цим на підставі ухвали судді від 14.09.2022 року доручено Регіональному центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги у Полтавській області призначити адвокатів для здійснення захисту ОСОБА_6 та ОСОБА_7 для проведення окремої процесуальної дії, у зв`язку з чим було призначено захисників адвокатів ОСОБА_4 та ОСОБА_5 .

Захисник обвинуваченого ОСОБА_6 - адвокат ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання та просив обрати обвинуваченому запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_7 - адвокат ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечувала проти задоволення клопотання, подала письмові заперечення, та просила змінити запобіжний захід на інший не пов`язаний з триманням під вартою.

Суд, заслухавши думку учасників процесу, прийшов до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

В ч. 1 ст. 183 КПК України передбачено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Європейський суд з прав людини у рішенні від 18.02.2010 року у справі "Гарькавий проти України" зазначив, що особа не може бути позбавлена або не може позбавлятися свободи, крім випадків, встановлених у п. 1 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року.

Згідно положень п. "С" ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року, нікого не може бути позбавлено свободи інакше, ніж відповідно до процедури, встановленої законом, і в таких випадках, як: законний арешт або затримання особи, здійснені з метою припровадження її до встановленого законом компетентного органу на підставі обґрунтованої підозри у вчиненні нею правопорушення або якщо є розумні підстави вважати за необхідне запобігти вчиненню нею правопорушення чи її втечі після його вчинення.

Таким чином, право на свободу та особисту недоторканність не є абсолютним і може бути обмежене, але тільки на підставах та в порядку, які чітко визначені в законі.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою та продовження строку тримання під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою та продовження строку тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що його вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на презумпцію невинуватості переважають над принципом поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Аналогічне відображення принципів вирішення питання застосування щодо особи запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою міститься і в положеннях ст.ст.177, 178, 183 КПК України.

Як встановлено в ч. 1, 3 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Вирішуючи питання щодо клопотання прокурора суд також виходить з того, що принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Так, ОСОБА_6 та ОСОБА_7 обвинувачуються у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч.4 ст. 187, п. 6, 12 ч.2 ст. 115 КК України, що відносяться до особливо тяжких злочинів.

Суд при вирішенні питання щодо доцільності продовження тримання обвинувачених під вартою, вислухавши думку сторін кримінального провадження, оцінивши суспільну небезпечність кримінального правопорушення, яке їм інкримінується, вважає, що на даний час жоден із більш м`яких запобіжних заходів, не може запобігти ризикам, раніше врахованим судом під час обрання обвинуваченим запобіжного заходу і які на даний час не зникли, будь-яких відомостей щодо незадовільного стану здоров`я та неможливості подальшого їх тримання під вартою суду не надано, тому суд вбачає за доцільне продовжити обвинуваченим строк тримання під вартою на 60 днів.

З вказаних підстав, суд зазначає, що тримання під вартою та продовження строку тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що його вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи, а тому дієво забезпечити належну процесуальну поведінку обвинувачених може лише запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

При цьому суд зазначає, що тяжкість покарання, що загрожує, не є основною чи безпосередньою підставою для тримання під вартою, а оцінюється в сукупності з наявними ризиками, передбаченими ст. 177 КПК України.

Аналіз наявних у розпорядженні суду даних у їх сукупності дає підстави для висновку про доведеність існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, й свідчить про доцільність продовження застосування до обвинувачених у даному кримінальному провадженні саме запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

У відповідності до ч.1 ст.197 КПК України, строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

Зважаючи на те, що кримінальні правопорушення у вчиненні якого обвинувачуються ОСОБА_6 та ОСОБА_7 передбачені ч.4 ст. 187, п. 6, 12 ч.2 ст. 115 КК України, вчинені щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування, щодо злочину, який спричинив загибель людини, відповідно до вимог ст. 183 КПК України, суд вважає за необхідне не визначати розмір застави при продовженні виду запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Керуючись ст.ст. 27,177,178,183,194,199,315,331,372,376, 395 КПК України, суд, -
УХВАЛИВ:
Клопотання прокурора - задовольнити.
Запобіжний захід відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вигляді тримання під вартою продовжити на строк 60 (шістдесят) днів, без одночасного визначення розміру застави.

Строк застосування запобіжного заходу ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 рахувати з 16 вересня 2022 року 15 год. 30 хв. по 14 листопада 2022 року 15 год. 30 хв. включно.

Запобіжний захід відносно ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 у вигляді тримання під вартою продовжити на строк 60 (шістдесят) днів, без одночасного визначення розміру застави.

Строк застосування запобіжного заходу ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 рахувати з 16 вересня 2022 року 15 год. 30 хв. по 14 листопада 2022 року 15 год. 30 хв. включно.

Ухвала підлягає негайному виконанню.
Ухвала може бути оскаржена в частині продовження дії запобіжного заходу протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Полтавського апеляційного суду.

Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Суддя Ленінського районного суду м. ПолтавиОСОБА_1