233 № 233/1627/22
У Х В А Л А
про застосування запобіжного заходу

08 жовтня 2022 року слідчий суддя Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ відділу поліції № 2 Краматорського районного управління поліції ГУНП в Донецькій області ОСОБА_4 в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000362 від 06 жовтня 2022 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, одруженого, з вищою освітою, військовослужбовця військової служби за призивом під час мобілізації, на особливий період, начальника складу взводу матеріально-технічного забезпечення 17 окремого спеціального батальйону військової частини НОМЕР_1 , штаб-сержанта, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий,
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,-
ВСТАНОВИВ:

07 жовтня 2022 року до Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області надійшло клопотання слідчого СВ ВП №2 Краматорського районного управління поліції ГУНП України в Донецькій області ОСОБА_4 , погоджене прокурором Донецької спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері об`єднаних сил ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.
У клопотанні слідчий зазначає, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років, може переховується від органу досудового розслідування та суду, впливати на свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.
Мотивуючи клопотання, слідчий посилається на існування ризиків, передбачених п. 1, 3, 4 ч. 1 ст.177 КПК України, які дають йому достатні підстави вважати, що ОСОБА_5 спробує:
- переховуватись від органів досудового розслідування та суду, з огляду на суворість покарання за вчинення особливо тяжкого кримінального правопорушення у виді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років, та наслідки і ризик втечі для підозрюваного можуть бути визнані ним менш небезпечними ніж кримінальне переслідування. При цьому, можливі посилання сторони захисту на відсутність на даний час спроб втечі підозрюваного будуть безпідставними, оскільки його належна процесуальна поведінка наразі обумовлена не його правосвідомістю, а відсутністю запобіжного заходу, що жодним чином не свідчить про неможливість переховування підозрюваного у разі не обрання йому запобіжного заходу. Тому, обрання більш м`якого запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою не може запобігти цьому ризику;
- незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні. Це підтверджується тим, що підозрюваний може вплинути на свідків ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , які разом з ним проходять військову службу в одній військовій частині, оскільки злочин було здійснено із застосуванням автоматичної вогнепальної зброї, що фактично становить умови для здійснення впливу на безпосередніх свідків, у тому числі шляхом залякування та здійснення стосовно останніх насильницьких дій та можливістю погрозою застосування насильства
- перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, що підтверджується тим, що підозрюваний розуміючи ступінь тяжкості вчиненого злочину, наслідки та ризик втечі для нього, при цьому як військовослужбовець маючи певну підтримку серед інших військовослужбовців може будь-яким чином здійснювати вплив на свідків. Імовірність впливу на свідків за допомогою насилля складатиме суть ризику вчинити інше кримінальне правопорушення або перешкоджання кримінальному провадженню будь-яким чином. Крім цього, підозрюваний перебуваючи на волі, з метою ухилитись від кримінальної відповідальності за вчинений злочин, в якому підозрюється, як військовослужбовець може умисно вчинити інший злочин.
Застосування більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти цим ризикам.
Копії клопотання та матеріалів, що його обґрунтовують, вручені підозрюваному ОСОБА_5 07 жовтня 2022 року о 15 годині 00 хвилин, про що свідчить розписка останнього.
Слідчий та прокурор в судовому засіданні клопотання підтримали та просили його задовольнити, заперечували з приводу клопотання захисника.
Підозрюваний ОСОБА_5 в судовому засіданні з клопотанням прокурора погодився, зазначив, якщо є потреба перебувати під вартою, то він не заперечує. Додав, що тікати не збирається, співпрацює зі слідством, готовий нести відповідальність. Разом з цим зазначив, що не погоджується з кваліфікацією, бо не мав умислу вбивати ОСОБА_11 , діяв у стані афекту, оскільки ОСОБА_12 був у стані сп`яніння та побив його у голову, в живіт, ображав нецензурними словами. Крім того, перша куля попала в землю, бо він хотів лише налякати. Підтримав клопотання захисника щодо обрання запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання.
Захисник в судовому засіданні не погодився з клопотанням слідчого. Вважає, що ризики не обґрунтовані, просив застосувати більш м`який запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання. Додав, що справа не підслідна органам національної поліції, а підслідна ДБР. Звернув увагу суду, що обвинувачений має стійкі соціальні зв`язки, має позитивну характеристику та насильницькі дії з боку ОСОБА_12 спровокували обвинуваченого до скоєння злочину.
Заслухавши учасників судового провадження, дослідивши долучені до клопотання матеріали, слідчий суддя дійшов таких висновків.
Відомості про кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст.115 КК України 06 жовтня 2022 року внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000362.
06 жовтня 2022року о 19 годині 00 хвилин підозрюваного ОСОБА_5 , затримано в порядку ст. 207, 208 КПК України.
07 жовтня 2022 року о 10 годині 20 хвилин підозрюваному ОСОБА_5 , у присутності захисника ОСОБА_6 , повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України та вручено копію повідомлення про підозру і пам`ятку з процесуальними правами та обов`язками підозрюваного.
Так, досудовим розслідуванням встановлено, що штаб-сержант ОСОБА_5 підозрюється у тому, що він, будучи військовослужбовцем військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період та проходячи її на посаді начальника складу взводу матеріально-технічного забезпечення 17 окремого спеціального батальйону військової частини НОМЕР_1 , 06 жовтня 2022 року у денний час, більш точного часу в під час досудового слідства встановлено не було, перебував в місці тимчасової дислокації військової частини НОМЕР_1 , за адресою: АДРЕСА_2 , де між ним та ОСОБА_11 виник словесний конфлікт, під час якого, ОСОБА_11 став ображати ОСОБА_5 та завдав йому декілька ударів кулаком в область обличчя та тулубу. Після чого, у ОСОБА_5 виник злочинний умисел направлений на умисне протиправне заподіяння смерті ОСОБА_11 . Цього ж дня, приблизно о 14 годині 05 хвилин більш точного часу під час досудового слідства встановлено не було, ОСОБА_5 діючи з прямим умислом, маючи намір на умисне протиправне заподіяння смерті військовослужбовцю ОСОБА_11 , усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, з метою помсти за висловленні образи та побиття, взяв біля свого спального місця у кімнаті будинку розташованого за адресою: АДРЕСА_2 ввірену йому для службового користування зброю - АК-74 серійний номер НОМЕР_2 , перевівши зброю в бойову готовність вийшов на подвір`я вказаного будинку, де у цей час знаходився військовослужбовець ОСОБА_11 та діючи умисно, з метою заподіяння смерті ОСОБА_11 здійснив в бік останнього три постріли, в результаті чого, одна куля влучила в область грудної клітини зліва, внаслідок чого ОСОБА_11 помер.
За приписами ст. 176 КПК України запобіжні заходи застосовуються під час досудового розслідування слідчим суддею за клопотанням слідчого погодженого з прокурором або за клопотанням прокурора.
Відповідно до ст. 219 КПК України строк досудового розслідування обчислюється з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину та триває два місяці.
Згідно ч. 2 ст.177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити такі дії: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставин, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Виходячи зі змісту ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
Обґрунтованість підозри передбачає наявність фактів чи свідчень, здатних переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа могла вчинити кримінальне правопорушення. Слідчий суддя на цьому етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу.
В судовому засіданні встановлено, що наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України, достатньою мірою підтверджується копіями доказів, що містяться у матеріалах справи:
-протоколом огляду місця події від 06 жовтня 2022 року відповідно до якого у період часу з 18 години 00 хвилин до 20 години 00 хвилин в присутності понятих проведено огляд місця події за адресою: АДРЕСА_2 . Під час проведення зазначеного огляду слідчим зафіксовано обстановку на місці події та виявлено та вилучено: автомат АК-74, номер НОМЕР_2 , 1988 року виробництва, що належить ЗСУ; магазин від автомата АК-74 з 27 патронами калібру 5,45 мм., що належать ЗСУ; 2 гільзи від патронів калібру 5,45 мм. що належить ЗСУ; змив з РБК;
-протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 06 жовтня 2022 року відповідно до якого останній пояснив, що на даний час проходить службу в ЗСУ у ВЧ НОМЕР_1 . З 27 вересня 2022 року їх підрозділ базується у АДРЕСА_2 . Він, ОСОБА_5 , ОСОБА_11 , ОСОБА_10 та ОСОБА_13 проживали по АДРЕСА_2 зазначеного селища. 06 жовтня 2022 року о 14 годині 05 хвилин він разом з ОСОБА_11 знаходились на подвір`ї зазначеного домоволодіння та переливали бензин. В цей час він почув 3 постріли. Повернув голову та на порозі будинку побачив ОСОБА_5 у якого в руці був автомат. Він забрав у ОСОБА_5 автомат та почав надавати першу допомогу ОСОБА_11 у якого було два вогнепальні поранення в районі лівої пахви;
-протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 06 жовтня 2022 року відповідно до якого останній пояснив, що проходить службу в ЗСУ у ВЧ НОМЕР_1 . З 27 вересня 2022 року їх підрозділ базується у АДРЕСА_2 . Він, ОСОБА_5 , ОСОБА_11 , ОСОБА_8 та ОСОБА_13 проживали по АДРЕСА_2 зазначеного селища. 06 жовтня 2022 року о 14 годині він пішов на город щоб зателефонувати. Через 5-10 хвилин з подвір`я почув постріли. Одразу прибіг на подвір`я та побачив, що ОСОБА_8 кидає в бік автомат та магазин та заламує ОСОБА_5 . Після побачив, що на землі лежить ОСОБА_11 з вогнепальними пораненнями в області лівої пахви;
- протоколом допиту свідка ОСОБА_7 від 06 жовтня 2022 року відповідно до якого останній пояснив, що проходить службу в ЗСУ у ВЧ НОМЕР_1 . З 27 вересня 2022 року їх підрозділ базується у АДРЕСА_2 . Він, ОСОБА_5 , ОСОБА_11 , ОСОБА_10 та ОСОБА_8 проживали по АДРЕСА_2 зазначеного селища. 06 жовтня 2022 року приблизно об 11 годині між ОСОБА_5 та ОСОБА_11 виникла сварка через те, що ОСОБА_5 нецензурною лайкою образив м. Харків. ОСОБА_11 легенько наніс Овченку удар кулаком в живі. 06 жовтня 2022 року о 14 годині 05 хвилин він знаходився в літній кухні та повз нього пройшов ОСОБА_5 з автоматом в руці та сказав «зараз я йому покажу». Потім почув три постріли, вибіг у двір та побачив як ОСОБА_8 відкидає у бік автомат. Потім побачив на землі ОСОБА_11 та став надавати йому першу медичну допомогу. У нього були вогнепальні поранення;
-протоколом огляду трупу від 07 жовтня 2022 року відповідно до якого в присутності понятих та лікаря судово-медичного експерта в приміщенні моргу оглянуто труп ОСОБА_11 та під час огляду на його тілі зафіксовані зовнішні ушкодження;
-лікарським свідоцтвом про смерть № 70 від 07 жовтня 2022 року відповідно до якого причиною смерті ОСОБА_11 стало вогнепальне поранення грудної клітини з пошкодженням лівої легені;
-протоколом допиту підозрюваного від 07 жовтня 2022 року відповідно до якого ОСОБА_5 детально розповів за яких обставин спричинив ОСОБА_11 вогнепальні поранення, та на підставі чого це відбулось.
Наведеного вище достатньо для висновку, що підозра на даній стадії кримінального провадження відповідає стандарту переконання «обґрунтована підозра».
Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність, зокрема, ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною 1 статті 177 КПК України.
Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій. При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.
Ризик - це невизначена подія, яка по суті, представляє собою ймовірність отримання несприятливих для досудового слідства подій, визначених у ч.1 ст.177 КПК України.
Зазначений стандарт доказування (переконання) слідчий суддя використовує для перевірки наявності ризиків, передбачених частиною 1 статті 177 КПК України, у цьому кримінальному провадженні щодо підозрюваного ОСОБА_5 .
В судовому засіданні слідчим та прокурором доведено наявність достатніх підстав вважати, що існує ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст.177 КПК України, а саме переховування від органів досудового розслідування та суду, з огляду на суворість покарання, яке може понести ОСОБА_5 , в разі доведення його вини, за особливо тяжке кримінальне правопорушення у вигляді позбавлення волі на строк від 7 до 15 років та яке може бути визнане ним більш небезпечним ніж втеча.
Оцінюючи можливість впливу на свідків, слідчий суддя виходить із передбаченої КПК України процедури отримання свідчень від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування свідчення отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на свідченнях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК України). За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом свідчень від свідків та дослідження їх судом.
Доведений і ризик перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином що підтверджується тим, що підозрюваний розуміючи ступінь тяжкості вчиненого злочину, наслідки та ризик втечі для нього, при цьому як військовослужбовець маючи певну підтримку серед інших військовослужбовців може будь-яким чином здійснювати вплив на свідків. Імовірність впливу на свідків за допомогою насилля складатиме суть ризику вчинити інше кримінальне правопорушення або перешкоджання кримінальному провадженню будь-яким чином. Крім цього, підозрюваний перебуваючи на волі, з метою ухилитись від кримінальної відповідальності за вчинений злочин, в якому підозрюється, як військовослужбовець може умисно вчинити інший злочин (самовільне залишення військової частини або місця служби).
Європейський суд з прав людини у рішенні по справі «W проти Швейцарії» від 26.01.1993 року, вказав на те, що врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилитись від слідства.
З огляду на вищенаведене, слідчий суддя вважає неможливим застосування щодо ОСОБА_5 більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою, для запобігання ризиків, зазначених в клопотанні та встановлених в судовому засіданні та забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.
Оскільки обвинувачений є військовослужбовцем, з урахуванням положень ст. 4 Закону України «Про попереднє ув`язнення», Закону України «Про Військову службу правопорядку у Збройних Силах України», Порядку тримання засуджених, узятих під варту, заарештованих та затриманих військовослужбовців, тримання під вартою в ізоляторі тимчасового тримання повинно відбуватись на гауптвахті Військової служби правопорядку у Збройних Силах України.
Суд вважає, що запобіжний захід у виді тримання під вартою в умовах гауптвахти відповідає особі підозрюваного ОСОБА_5 , характеру та тяжкості кримінального правопорушення, що йому інкримінується, не дає можливості перешкоджати інтересам правосуддя, ухиленню від суду, а також відповідає практиці Європейського суду з прав людини, відповідно до якої, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, забезпечення яких вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
Будь-яких обставин, які б свідчили про те, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах гауптвахти, з урахуванням наявності ризиків переховування від суду, незаконного впливу на свідків та перешкоджання кримінальному провадженню іншим шляхом, не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи підозрюваного ОСОБА_5 , судом на теперішній час не встановлено. Більш м`який запобіжний захід особисте зобов`язання на переконання суду, не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного і запобігти наявним у кримінальному провадженні ризикам.
При цьому в достатній мірі оцінено в сукупності також такі обставини: обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його вини за злочин, у вчиненні якого він підозрюється; особу підозрюваного одружений, неповнолітніх дітей на утриманні не має, раніше не судимий, за місцем проходження військової служби характеризується позитивно, відповідно до довідки гарнізонної військово-лікарської комісії має діагноз: дифузний кардіосклероз, порушення ритму по типу частої шлуночкової екстасистолії, СН1, хронічна двобічна нейросенсорна приглухуватість, вертеброгенна тораколюмбалгія. Наявність ризиків, які дають підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені п. 1, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України; слідчий суддя вважає необхідним задовольнити клопотання слідчого і застосувати стосовно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах гауптвахти строком на 60 днів в межах строку досудового розслідування.
З урахуванням положень ч. 4 ст. 183 КПК України, зокрема повідомлення про підозру ОСОБА_5 у вчиненні злочину, який спричинив загибель людини, відсутні підстави для визначення розміру застави у кримінальному провадженні.
Разом з тим слідчий суддя звертає увагу, що відповідно до положень ст. 198 КПК України висловлені в ухвалі слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень.
Твердження захисника про порушення правил підслідності не ґрунтуються на вимогах КПК України, оскільки ч. 5 ст. 216 КПК України передбачає що слідчі органи державного бюро розслідувань здійснюють досудове розслідування кримінальних правопорушень: проти встановленого порядку несення військової служби (військові кримінальні правопорушення), крім кримінальних правопорушень, передбачених статтею 422 Кримінального кодексу України. Предметом інкримінованого ОСОБА_5 кримінального правопорушення є життя та здоров`я особи, а отже це кримінальне провадження підслідне органам Національної поліції.
На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 176-178, 183, 193-198 КПК України, слідчий суддя,
ПОСТАНОВИВ:
У задоволенні клопотання захисника ОСОБА_6 щодо застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання - відмовити.
Клопотання слідчого СВ ВП № 2 Краматорського районного управління поліції ГУНП в Донецькій області ОСОБА_4 про застосування до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою вартою в умовах гауптвахти ІНФОРМАЦІЯ_2 розташованому за адресою: Дніпропетровська область, м. Павлоград, вул. Тернівська, буд. 29 задовольнити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000362 від 06 жовтня 2022 року запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на умовах гауптвахти на строк 60 (шістдесят) днів, по 04 грудня 2022 року включно.
ОСОБА_5 тримати під вартою в умовах гауптвахти ІНФОРМАЦІЯ_3 , за адресою: АДРЕСА_3 .
Вручити копію цієї ухвали підозрюваному ОСОБА_5 негайно після її оголошення.
Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого ОСОБА_4 , прокурора ОСОБА_3 .
На ухвалу слідчого судді учасниками процесу може бути подано апеляційну скаргу до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.
Слідчий суддя: ОСОБА_1