Провадження №1-і/389/15/22
ЄУН 398/3062/20
У Х В А Л А

17 жовтня 2022 року Знам`янський міськрайонний суд Кіровоградської області

у складі: головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисників ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 ,

розглянувши у закритому судовому засіданні у режимі відеоконференції в приміщенні суду міста Знам`янка клопотання про продовження строку тримання під вартою стосовно ОСОБА_4 , обвинуваченого у скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.146, ч.2 ст.152, ч.1 ст.162 ККУкраїни,

В С Т А Н О В И В :

Обвинувальний акт, внесений до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001133 від 08 червня 2020 року стосовно ОСОБА_4 , обвинуваченого у скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.146, ч.2 ст.152, ч.1 ст.162 КК України, перебуває у провадженні судді Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області ОСОБА_8 .

Обвинувачений ОСОБА_4 перебуває під вартою. Строк дії ухвали суду про примання під вартою спливає 17.10.2022, прокурором 11.10.2022 року подано клопотання про продовження строку тримання обвинуваченого під вартою.

У зв`язку з перебуванням головуючого судді ОСОБА_8 у відпустці з 13.10.2022, з метою дотримання вимог ч.3 ст.331 КПК України, на вимогу абз.5 п.20-5 розділу XI Перехідних положень КПК України, на підставі протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 13.10.2022, клопотання прокурора у межах вказаного криімнального провадження про продождення строку тримання під вартою передано на розгляд судді ОСОБА_1 .

У судовому засіданні прокурор підтримав вимоги заявленого клопотання про продовження обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком на 60 днів, посилаючись на те, що на теперішній час продовжують існувати ризики, зазначені у ст.177 КПК України, а саме: обвинувачений може переховуватися від суду, а також незаконно впливати на потерпілих та свідків у цьому кримінальному провадженні.
Обвинувачений та його захисники заперечували проти задоволення клопотання прокурора. Клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, вважають необгрунтованим. Ризики наведені прокурором, вважають особистою думкою останнього та такими, що належним чином не доведено.

Адвокат ОСОБА_6 звернувся до суду з клопотанням про зміну ОСОБА_4 запобіжного заходу з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт за адресою: АДРЕСА_1 ; застосувати альтернативний запобіжний захід «Застава» з врахуванням тривалості понад розумний строк перебування обвинуваченого під вартою, з внесенням застави.

Адвокат ОСОБА_7 , просить відмовити в задоволенні клопотання прокурора та задовольнити клопотання захисту.

Крім того адвокати двічі заявляли відвід головуючому судді ОСОБА_1 , з мотивів неупередженного розгляду та порушення прав обвинуваченого на ознайомлення із клопотанням за три години до початку судового розгляду, даний відвід розглянутий іншим суддею та винесено Рішення про відмову у відводі, також адвокатом ОСОБА_6 , заявлено відвід головоючому судді з підстав неправильного авторозподілу справи, суд даний відвід не прийняв до розгляду, так як вважає, що дані підстави лише слугують для затягування розгляду клопотання про продовження строку тримання під вартою який закінчується 17.10.2022 року о 15 годині 55 хвилин, крім того на початку розгляду справи адвокат ОСОБА_6 був ознайомлений зі справою та підставами передачі клопотання на розгляд іншого судді і ця обставина була йому відома .

Вислухавши у судовому засіданні думку учасників процесу, суд дійшов до наступного.

Рішенням Ради суддів №23 від 05.08.2022 вирішено вважати рекомендації з організаційних питань роботи суддів в умовах воєнного стану, які були опубліковані 02.03.2022 року на сайті Ради суддів України, такими, що відображають офіційну позицію Ради суддів України щодо організації роботи судів.

Відповідно до рекомендацій Ради суддів від 02.03.2022 в умовах воєнного стану необхідно зосередитись виключно на проведенні невідкладних судових розглядів (взяття під варту, продовження строків тримання під вартою) та вважати за неможливе відкладення судових засідань, на яких має розглядатись питання про обрання або продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою. У цих випадках суд (слідчий суддя) діє на підставі положень чинного кримінального процесуального законодавства.

За викладеного, зважаючи на час та дату закінчення строку тримання під вартою щодо обвинуваченого, вбачається необхідним розглядати клопотання про продовження строку тримання під вартою по суті.

24.02.2022 року відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України "Про правовий режим воєнного стану", Указом Президента України №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» постановлено ввести в Україні воєнний стан , який в подальшому продовжено.

Згідно статті 122 цього закону в умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України. Повноваження судів, органів та установ системи правосуддя, передбачені Конституцією України, в умовах правового режиму воєнного стану не можуть бути обмежені.

Відповідно до ч.3 ст.331 КПК України, незалежно від наявності клопотань, суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Згідно з ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

За змістом ч.2 ст.177, ст.197 КПК України підставою як застосування запобіжного заходу, у тому числі і у вигляді тримання під вартою, так і продовження строків тримання під вартою є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

Частиною першою ст.194 КПК України визначений обов`язок суду встановити чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Питання щодо продовження строку тримання обвинуваченого під вартою вирішується на стадії судового розгляду, тобто на стадії, яка унеможливлює перевірку обґрунтованості підозри, оскільки остання перестала існувати і на заміну якої висунуте обвинувачення. Обґрунтованість же обвинувачення перевіряється судом, який здійснює судовий розгляд на підставі обвинувального акта шляхом дослідження наданих сторонами кримінального провадження доказів і може бути вирішене шляхом ухвалення остаточного рішення у даному кримінальному провадженні.

Таким чином, при вирішенні питання про продовження строку тримання під вартою на стадії судового розгляду вирішальним є вирішення питання про наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України та недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.

Про наявність ризиків, передбачених п.п.1,3 ч.1 ст.177 КПК України, свідчить наступне.
Так, ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, один з яких закон класифікує як тяжкий, яким передбачено покарання у виді позбавлення волі строком до 10 років, офіційно не працевлаштований, не одружений, відсутні докази наявності утриманців, тобто не має міцних соціальних зв`язків, що вказує на цілком ймовірну можливість переховування обвинуваченого від суду з метою уникнення кримінальної відповідальності.
Крім того, зважаючи на те, що ОСОБА_4 є колишнім співмешканцем потерпілої ОСОБА_9 , проживає із потерпілими та свідками в одному населеному пункті, тому є вагомі підстави вважати, що у разі застосування до обвинуваченого альтернативного по відношенню до тримання під вартою запобіжного заходу, не пов`язаного з виключними запобіжниками у комунікації та його переміщеннях, останній зможе здійснити незаконний вплив на даних осіб з метою зміни наданих ними показань для уникнення від кримінальної відповідальності за скоєний злочин.
Зазначене підтверджує, що заявлені раніше ризики не зменшились. І це дає достатні підстави вважати, що у разі обрання ОСОБА_4 запобіжного заходу, не пов`язаного із триманням під вартою, вказане не забезпечить належного виконання останнім його процесуального обов`язку.
Оскільки ОСОБА_4 обвинувачується у скоєнні тяжкого злочину, вчиненого із застосуванням насильства, то відповідно до п.1 ч.4 ст.183 КПК України розмір застави у даному кримінальному провадженні не визначається.

З огляду на викладене та заслухавши думку учасників судового провадження, суд,враховуючи особу обвинуваченого, зважаючи на наявність реальних ризиків, передбачених п.п.1,3 ч.1 ст.177 КПК України, які з часу продовження стосовно обвинуваченого запобіжного заходу, не зменшилися та продовжують існувати, а також наявність обставин, які є достатніми для переконання, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти доведеним ризикам та виконанню обвинуваченим своїх процесуальних обов`язків, суд вважає за доцільне клопотання прокурора задовольнити та продовжити дію запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно обвинуваченого строком на 60 днів. З підстав передбачених абз.5 п.20-5 розділу XI Перехідних положень КПК України даний склад суду не вправі вирішувати питання про заміну запобіжного заходу.

Керуючись ст.ст.177, 183, 331 КПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання прокурора задовольнити.

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , продовжити строк запобіжного заходу у виді тримання під вартою на строк 60 днів, який обчислювати з 16 години 40 хвилин 17 жовтня 2022 року по 16 годину 40 хвилин 15 грудня 2022 року.

Копію ухвали, до відома, направити начальнику ДУ «Кропивницький слідчий ізолятор», вручити прокурору та обвинуваченому.

На ухвалу суду може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Суддя ОСОБА_1