Справа № 459/3242/19
Провадження № 1-во/459/1/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 квітня 2022 року Червоноградський міський суд Львівської області

у складі: головуючого - судді ОСОБА_1

з участю секретаря ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у місті Червонограді питання щодо виправлення описки за заявою Міністерства охорони здоров`я України у вироку Червоноградського міського суду Львівської області від 12.05.2021 у кримінальному провадженні № 0000218 про обвинувачення:
ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Червонограда Львівської області, українця, громадянина України, з вищою медичною освітою, працюючого лікарем-хірургом у Комунальному підприємстві «Центральна міська лікарня Червоноградської міської ради», несудимого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст.140 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

12.05.2021 судом ухвалено вирок відносно ОСОБА_3 . Даним вироком, у відповідності до ст. 100 КПК України, також вирішено долю речових доказів, зокрема: речові докази - 21 шт. предметних склів та 24 парафінові блоки паталогоанатомічних досліджень трупа ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_2 ; копії документів, вилучених у МОЗ України в підшитому і пронумерованому вигляді на 100 арк. повернуто МОЗ України, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 .
16.02.2022 на адресу суду надійшла заява від МОЗ України про виправлення описки.
У вказаній заяві представник МОЗ України зазначив, що даним вироком вищевказані речові докази повернуто заявнику. Однак зазначив, що матеріали судово-медичної експертизи, яка проведена «Львівським обласним бюро судово-медичної експертизи», а саме: 21 шт. предметних склів та 24 парафінові блоки паталогоанатомічних досліджень трупа ОСОБА_4 не вилучалися та не надавалися Міністерством охорони здоров`я України для проведення судово-медичної експертизи. Тому просили виправити описку шляхом зазначення в резолютивній частині вироку, що речові докази - 21 шт. предметних склів та 24 парафінові блоки паталогоанатомічних досліджень трупа ОСОБА_4 направити до належного адресата, а не до МОЗ України.

Розгляд заяви про виправлення описки призначався на 05.04.2022р., проте учасники даної справи в судове засідання не з`явилися, хоча суд вживав заходів для їх належного повідомлення про дату, місце та час розгляду даної заяви. Представник потерпілої ОСОБА_5 ОСОБА_6 подав заяву про розгляд даного питання у їх відсутності. Додатково зазначив, що просить виправити описку в вироку суду, вказавши про повернення речового доказу потерпілій ОСОБА_5 . Від інших учасників заяв чи клопотань не надходило.

У відповідності до ч.2 ст. 379 КПК України питання про внесення виправлень суд вирішує в судовому засіданні. Учасники судового провадження повідомляються про дату, час і місце засідання. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені, не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Отже, керуючись ст. 379 КПК України, суд вирішив здійснити розгляд вищевказаної заяви за наявними у справі матеріалами.

В силу ч. 4 ст. 107 КПК України у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Розглянувши дану заяву, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до ст. 379 КПК України суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.

У постанові від 21.07.2020 у справі № 521/1074/17 Верховний Суд зазначив, що описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо. Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його невірного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів і діалектизмів тощо.

Отже, з вищевикладеного видно, що те, що просить заявник у своїй заяві не можна віднести до описок чи до очевидних арифметичних помилок.

Окрім цього, суд роз`яснює заявнику, що у відповідності до п. 14 ст. 537 КПК України під час виконання вироків суд, визначений частиною другою статті 539 цього Кодексу, має право вирішувати інші питання про всякого роду сумніви і протиріччя, що виникають при виконанні вироку.
Таким чином, вивчивши матеріали справи № 459/3242/19, суд прийшов до висновку про те, що питання, які ставить заявник у своїй заяві не відноситься до описок чи до очевидних арифметичних помилок, а вирішення питання щодо скерування речових доказів іншому адресату може вирішуватися в порядку ст. 537 КПК України, тобто в порядку виконання вироку суду.

Отже, враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що у задоволенні заяви про виправлення описки слід відмовити.

Керуючись ст. 379, 537 КК України, суд

У Х В А Л И В :

В задоволенні заяви Міністерства охорони здоров`я України про виправлення описки у резолютивній частині вироку Червоноградського міського суду Львівської області від 12 травня 2021 року відносно ОСОБА_3 за ч.1 ст. 140 КК України відмовити.
Ухвала суду може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги протягом семи днів з дня її оголошення до Львівського апеляційного суду.

Суддя: ОСОБА_1