печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 жовтня 2022 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання прокурора відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0001013 від 28.07.2022,

ВСТАНОВИВ:
05.10.2022 до провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання прокурора відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 , про арешт майна.

В обґрунтування клопотання прокурор зазначив, що Офісом Генерального прокурора здійснюється нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні №0001013 від 28.07.2022 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 191, ч. 3 ст. 358, ч. 3 ст. 362 КК України.

У ході досудового розслідування кримінального провадження досліджуються обставини за яких службовими особами Головного управління Державної податкової служби у Дніпропетровській області, діючи за попередньою змовою між собою, зловживаючи своїм службовим становищем, за співучасті з наразі невстановленими досудовим розслідуванням особами, вчиняються дії, спрямовані на привласнення чужого майна реєстраційного ліміту податку на додану вартість суб`єктів господарювання, які знаходяться на тимчасово окупованій території України, шляхом здійснення несанкціонованих дій із інформацією, яка обробляється в електронних системах Державної податкової служби України.

Встановлено, що зазначені дії відбуваються шляхом підроблення учасниками злочинної групи офіційних документів для отримання кваліфікованих електронних підписів від імені посадових осіб юридичних осіб, реєстраційні ліміти податку на додану вартість яких у подальшому протиправно привласнюються, та подальшого вчинення в системі Державної податкової служби України від імені відповідних суб`єктів господарювання дій із реєстрації податкових накладних і проведення безтоварних операцій із рядом юридичних осіб, зареєстрованих на території Дніпропетровської, Київської, Львівської, Одеської та Черкаської областей.

За вказаних обставин відбулось привласнення активів юридичних осіб, які перебувають на тимчасово окупованій території України, в тому числі ТОВ «ФРУКТІС РІТЕЙЛ» (), ТОВ «БЄЛУН-АГРО» (), ТОВ «САН ЛАЙТ» (), ТОВ «ЕЛЕКТРОТЕХГРУП» (), ТОВ «ГЕЛІОС-ЕЛЕКТРО» (), ТОВ «КАРДА ТОРС» (), ПП «АЛЕКСАНДР А. СИНЕНКО» (), ТОВ «БУД-ЕЛІТ ФОРМ» (), ТОВ «УРОЖАЙНЕ» (), ДП «САМ ОІЛ ТРЕЙД» (), ТОВ «ХВО-РОСТ» (), ТОВ «ІННОВАЦІЙНА КОНСАЛТИНГОВА ГРУПА» (), ТОВ «АЗОВГАЗ» (), ПП «АГРОФІРМА «МИЛІВСЬКА» (), ТОВ «БЄЛУН-А» (), ТОВ «БМУ-13» (), ТОВ «ЗРАЗКОВЕ» (), ТОВ «УКРЮНІОН» (), МПП «АГРОТЕХСЕРВІС» (), ПП «ГОНЧАРІВСЬКА» (), ТОВ «ГЕРМЕС» (), СТОВ «ПЕРШЕ ТРАВНЯ» (), ТОВ «АМАЛТЕЯ ТРЕЙД» (), ТОВ «ХЕРСОН ІМПЛЕКС» (), ТОВ «ДНЕПРСТРОЙ ТРЕЙД» (), ТОВ «СТРОЙТОРГ 2021» (), ТОВ «ЛІЗІНВЕСТ» (), ТОВ «ВІНДКРАФТ КАЛАНЧАК» (), СФГ «АГРОТРАНС» (), ТОВ «СТЕЙТ КОРПОРЕЙТ» (), ТОВ «АРТЕМІВСЬКЕ» (), ТОВ «СОЛАР-ГРУП» (), ТОВ «АГРО ТЕХ ПОСТАВКИ» (), у вигляді реєстраційного ліміту податку на додану вартість у сумі понад 300 млн. грн.

Проведеними слідчими та процесуальними діями встановлено, що до вчинення розслідуваного злочину причетні службові особи ТОВ «ГАЛИЧ-КАБЕЛЬ» (), які мали безтоварні фінансово-господарські взаємовідносини з ПП «АЛЕКСАНДР А. СИНЕНКО» () на суму ПДВ 3 371 352,6 грн.; ТОВ «БУД-ЕЛІТ ФОРМ» () на суму ПДВ 1 880 800 грн.; ТОВ «ГЕЛІОС ЕЛЕКТРО» () на суму ПДВ 3 449 786,26 грн.; ТОВ «САН ЛАЙТ» () на суму ПДВ 1 183 684,49 грн.

За результатом проведення слідчих дій установлено, що для здійснення незаконної діяльності можуть використовуватись наступні розрахункові рахунки:

- ТОВ «ГАЛИЧ-КАБЕЛЬ» () № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 , які відкриті в ПАТ «БАНК ВОСТОК» (МФО 307123), що розташований за адресою: вул. Курсантська, 24, м. Дніпро;

- ТОВ «ГАЛИЧ-КАБЕЛЬ» () № НОМЕР_3 , який відкритий в АТ «ОТП БАНК» (МФО 300528), що розташований за адресою: вул. Жилянська, 43, м. Київ;

Кошти, розміщені на рахунках зазначених підприємств, є предметом кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 191, ч. 3 ст. 358 КК України, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Прокурор зазначає, що на даний час виникла необхідність у накладенні арешту на грошові кошти, з метою збереження речових доказів та попередження подальшого відчуження вказаних грошових коштів, набутих кримінально протиправним шляхом, на користь третіх осіб. Поряд з цим, вказує, що на даний час існує загроза переведення грошових коштів на рахунки інших підконтрольних суб`єктів підприємницької діяльності, оскільки є достатні підстави вважати, що співробітники банківських установ обізнані про вчинені кримінальні правопорушення.

Враховуючи положення ч. 2 ст. 172 КПК України, слідчий суддя вважає за доцільне здійснити розгляд провадження без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, з метою забезпечення арешту майна.

В судове засідання прокурор не з`явився, про місце і час розгляду клопотання повідомлений належним чином. Прокурор подав до суду заяву про розгляд вказаного клопотання у відсутність сторони обвинувачення, клопотання підтримав та просив його задовольнити.

Згідно з нормою ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Вивчивши клопотання та долучені до нього матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України захід забезпечення кримінального провадження застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.

Одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна (ч. 2 ст. 131 КПК України).

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Під час судового розгляду клопотання слідчим суддею встановлено, що Офісом Генерального прокурора здійснюється нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні № 0001013 від 28.07.2022 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 191, ч. 3 ст. 358, ч. 3 ст. 362 КК України.

У ході досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні, у сторони обвинувачення виникла необхідність у накладенні арешту на грошові кошти, з метою збереження речових доказів та попередження подальшого відчуження вказаних грошових коштів, набутих кримінально протиправним шляхом, на користь третіх осіб.

Згідно ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. У такому випадку арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Отже, арешт з метою забезпечення речових доказів, по суті являє форму забезпечення доказів у кримінальному провадженні та не вимагає обов`язкового повідомлення підозри у кримінальному провадженні, не пов`язується з особою, підозрюваною у вчиненні кримінального провадження.

Таким чином, слідчий суддя приходить висновку, що з метою збереження речових доказів та недопущення його відчуження, вбачається наявність правових підстав для накладення арешту на майно, а саме на грошові кошти в національній та іноземній валюті на банківських рахунках у банківських установах.

Поряд з цим, слідчий суддя відмовляє у задоволенні клопотання в частині надання інформації про суму коштів, що знаходяться на цих рахунках на момент постановлення ухвали слідчого судді, оскільки вказане виходить за межі розгляду клопотання про арешт майна, разом з тим прокурор не позбавлений можливості звернутися з тимчасовим доступом до відповідних установ для отримання зазначеної інформації.

З урахуванням наведеного та керуючись ст. 98, 167, 170-173, 175, 309, 372, 392, 532 КПК України,-

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання задовольнити частково.

Накласти арешт на грошові кошти в розмірі 9 885 623,35 грн., які знаходяться на розрахункових рахунках:

-ТОВ «ГАЛИЧ-КАБЕЛЬ» () № НОМЕР_1 , № НОМЕР_2 , які відкриті в ПАТ «БАНК ВОСТОК» (МФО 307123), що розташований за адресою: вул. Курсантська, 24, м. Дніпро;

-ТОВ «ГАЛИЧ-КАБЕЛЬ» () № НОМЕР_3 , який відкритий в АТ «ОТП БАНК» (МФО 300528), що розташований за адресою: вул. Жилянська, 43, м. Київ, в частині видатку коштів, з можливістю зарахування на зазначені рахунки коштів що надходять, а також можливістю сплати податків, зборів, обов`язкових платежів та заробітної плати працевлаштованим на юридичну особу працівникам.

Ухвала підлягає негайному виконанню прокурором/слідчим у кримінальному провадженні № 0001013 від 28.07.2022.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не буде подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1