26 вересня 2022 року
Справа № 932/4849/22
Провадження №1-кс/932/2747/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 вересня 2022 року м. Дніпро

Слідчий суддя Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваної ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпрі клопотання слідчого слідчого відділу Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області, капітана поліції ОСОБА_4 , погоджене з прокурором Центральної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Дніпропетровська, з повною середньою освітою, працюючої магазин «Делві» продавець, заміжньої, має на утриманні неповнолітніх дітей ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , зареєстрована АДРЕСА_1 , фактично мешкає АДРЕСА_2

яка підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України,

ВСТАНОВИВ:
В провадження Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська надійшло клопотання слідчого СВ ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_4 , погоджене з прокурором Центральної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

24.02.2022 року указом Президента України №64/2022, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, в подальшому воєнний стан неодноразово продовжувався, останній раз Указом Президента України 17.05.2022 року № 341/2022, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 24 травня 2022 року строком на 90 діб про що було відомо ОСОБА_5 ..

Досудовим розслідуванням встановлено, що в період дії воєнного стану, а саме 18.07.2022 ОСОБА_5 перебуваючи за місцем роботи у магазині "Делві", який розташований за адресою: м. Дніпро, вул. Мініна, буд. 11 побачила, що у потерпілої ОСОБА_9 заробітна банківська карта зберігається спільно з телефоном.

Достовірно знаючи про те, що 18.07.2022 потерпілій надійшла заробітна плата, в ОСОБА_5 виник раптовий злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, шляхом перерахування грошових коштів з поточного банківського рахунку № НОМЕР_1 , відкритого в ПАТ «БАНК ВОСТОК» потерпілою ОСОБА_9 на картку банку ПАТ «Універсал Банк» № НОМЕР_2 , яка належить невстановленій особі.

18.07.2022 року близько 17.40 годин ОСОБА_5 реалізуючи свій раптово виниклий злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна під вигаданим приводом отримала від потерпілої ОСОБА_9 мобільний телефон спільно з яким зберігалась банківська карта останньої.

В подальшому, діючи умисно, в період воєнного стану, з корисливих мотивів, переконавшись в тому, що за її злочинними діями ніхто не спостерігає, знаючи про те, що на банківському рахунку потерпілої знаходяться грошові кошти, використовуючи сервіс он-лайн платежів « ІНФОРМАЦІЯ_4 » до якого внесла реквізити банківської карти ОСОБА_9 № НОМЕР_1 , відкритого в ПАТ «БАНК ВОСТОК», а саме: номер карти, CVV код та строк дії, сформувавши 2 перекази на картку банку ПАТ «Універсал Банк» № НОМЕР_2 , яка належить невстановленій особі на загальну суму 5060,00 гривень, після чого здійснила підтвердження переказу за допомогою мобільного телефону потерпілої, здійснивши перерахування грошових коштів ініційовану не власником рахунку, тим самим розпорядилась грошовими коштами потерпілої на власний розсуд.

Таким чином, ОСОБА_5 своїми умисними діями завдала матеріальної шкоди ОСОБА_9 на загальну суму 5060,00 гривень

16.09.2022 по вказаному кримінальному провадженню ОСОБА_5 в порядку ст.ст. 276-278 КПК України, повідомлено про підозру у вчиненні злочину передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

В ході досудового розслідування по вказаному кримінальному провадженню виникла необхідність у застосуванні запобіжного заходу відносно підозрюваної у вигляді цілодобового домашнього арешту, оскільки є достатньо підстав вважати, що існують ризики, що підозрювана ОСОБА_5 може здійснити дії, передбачені п.п. 1,3 ч.1 ст. 177 КПК України.

В судовому засіданні слідчий підтримав заявлене клопотання в повному обсязі, навів пояснення аналогічні викладеним в клопотанні.

Прокурор просив задовольнити клопотання та застосувати до підозрюваної запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

ОСОБА_5 , просила надати їй можливість влаштуватись на роботу, також просила застосувати домашній арешт за місцем її фактичного проживання.

Заслухавши слідчого, прокурора, підозрювану, дослідивши доводи, якими обґрунтовується клопотання слідчий суддя прийшов до наступних висновків.

В провадженні СУ ГУНП в Дніпропетровській області перебуває кримінальне провадження № від 30 червня 2022 року за ознаками злочину, передбаченого ч. 4 ст.185 КК України.

В рамках даного кримінального провадження, 16.09.2022 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Згідно ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Крім того, у відповідності до ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого та інші відомості.

У судовому засіданні прокурором доведене, що існує обґрунтована підозра у вчиненні ОСОБА_5 злочину, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, що підтверджується матеріалами клопотання, а саме: протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від ОСОБА_9 ; відповіддю директора ТОВ «Універсальний дата центр» (платіжна система iPay); протоколом огляду айпі-адреси; протоколом огляду фотографій з банкомату ПАТ КБ «Приват Банк», який розташований за адресою: м. Дніпро, вул. Робоча, 67; протоколом огляду відео-записів з камери, яка розташована у приміщенні магазину «Делві», за адресою: м. Дніпро, вул. Мініна, буд. 11; протоколом обшуку місця мешкання ОСОБА_5 , за адресою: АДРЕСА_1 .

Кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики ЄСПЛ (частина 5 статті 9 КПК).

Відповідно до усталеної практики ЄСПЛ (наприклад, пункт 32 рішення у справі Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom від 30.08.1990 (заяви № 12244/86, 12245/86; 12383/86) термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (пункт 175 рішення ЄСПЛ від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» (заява № 42310/04).

Що стосується зазначених, стороною обвинувачення ризиків, то вважаю за необхідне зазначити наступне.

Сторона обвинувачення посилається на наявність ризиків, передбачених п.п. 1,3 ч.1 ст. 177 КПК України.

Щодо можливості переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, то слідчий суддя зауважує на тому, що 16.09.2022 року ОСОБА_5 було вручено повідомлення про підозру у вчинені кримінального правопорушення за ч.4 ст. 185 КК України, з клопотанням же про обрання запобіжного заходу сторона обвинувачення звернулась до суду лише 22 вересня 2022 року, однак за цей період часу підозрювана нікуди не зникла, прийшла самостійно до слідчого судді для розгляду клопотання за першим же викликом.

За таких обставин, неможливо казати про наявність ризику передбаченого п.1 ч.1 ст. 177 КПК України, оскільки свого об?єктивного підтвердження в ході розгляду клопотання він не знайшов.

Щодо ризику, можливості незаконно впливати на потерпілого та свідків у цьому кримінальному провадженні, то слід зазначити, що по-перше, ані потерпіла, ані свідки не звертались до органу досудового розслідування с заявами про те що на них здійснюється тиск, по- друге, запобігти даному ризику можливо і не застосовуючи цілодобовий домашній арешт.

Враховуючи вагомість доказів щодо обґрунтованої підозри ОСОБА_5 її вік, міцність соціальних зв`язків, наявність постійного місця проживання, двох неповнолітніх дітей, слідчий суддя вважає, що у відповідності до вимог ч.4 ст. 194 КПК України щодо підозрюваної слід обрати запобіжний захід у виді домашнього арешту.

Разом з тим, враховуючи обставини, за яких було вчинено злочин, характер та наслідки його вчинення, характеризуючи дані та міцність соціальних зв`язків підозрюваної , а також той факт,Ю що цілодобовий домашній арешт є досить суворим запобіжним заходоом , оскільки фактично повністю обмежує свободу особи, слідчий суддя вважає за необхідне застосувати до ОСОБА_5 домашній арешт, шляхом заборони залишати житло в певний період часу, оскільки вказаний запобіжний захід забезпечить виконання підозрюваною процесуальних обов`язків та попередить вчинення нею дій, передбачених ч.1 ст. 177 КПК України.

Статтею 181 КПК домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі. Домашній арешт відноситься до ізоляційної категорії запобіжних заходів, адже враховуючи його сутність, передбачає для особи, відносно якої обраний, заборону не залишати місце свого проживання протягом певних годин доби або цілодобово, тим самим ізолюючи її від звичайного для неї середовища (яке знаходиться за межами її житла) на певний проміжок часу доби або цілодобово. Отже, з урахування зазначеного, цілком очевидно, що домашній арешт є загальним заходом особистого забезпечення м`якого ізоляційного характеру, що виконується в умовах житла особи.

Застосовуючи запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрювану ОСОБА_5 обов`язки, передбачені ч.5 ст. 194 КПК України.

Беручи до уваги вищевикладене, керуючись вимогами ст. ст. 40, 176 178, 181, 184, 194, 372, 376, 395 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання слідчого слідчого відділу Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області, капітана поліції ОСОБА_4 , погоджене з прокурором Центральної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 задовольнити частково.

Обрати підозрюваній ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, заборонивши останній залишати житло, окрім випадків необхідної евакуації або з метою запобігти загрозі життю чи здоров`ю, з 20 год. 00 хв. до 07 год. 00 хв. за адресою: АДРЕСА_2 , строком на 2 (два) місяці, в межах строку досудового розслідування, тобто з 23 вересня 2022 по 16 листопада 2022.

Покласти на підозрювану ОСОБА_5 такі обов`язки: прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора або суду; не відлучатись із м. Дніпра, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну свого місця проживання; утримуватись від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні.

Встановити дію ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту до 00 год. 00 хв. 16.11.2022.

Контроль за виконанням ухвали покласти на ГУНП в Дніпропетровській області, старшого слідчого слідчої групи у даному кримінальному провадженні та старшого групи прокурорів, які здійснюють процесуальне керівництво у даному кримінальному провадженні.

Вручити копію цієї ухвали підозрюваному та прокурору негайно після її оголошення.

Попередити підозрюваного, що в разі невиконання покладених, згідно ухвали слідчого судді, обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід, зокрема, тримання під вартою.

Роз`яснити підозрюваному, що працівники Національної поліції з метою контролю за її поведінкою, мають право з`являтися в її житло в будь-який час, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань виконання покладених на неї обов`язків.

На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляційна скарга протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Подача апеляційної скарги на ухвалу не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1