Справа № 359/3593/21
Провадження № 1-кп/359/222/2022
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 травня 2022 м. Бориспіль

Бориспільський міськрайонний суд Київської області у складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

за участі:

прокурора ОСОБА_3 ,
захисника ОСОБА_4 ,
обвинуваченої ОСОБА_5 ,
в приміщенні суду у відкритому судовому з повною відео та аудіо фіксацією судового засідання, в кримінальному провадженні №0000108 від 28.02.2021, клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченої у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,

в с т а н о в и в:
Під час судового засідання прокурор заявив клопотання та просив суд продовжити строк дії запобіжного заходу обвинуваченій строком на два місяці, оскільки раніше заявлені ризики при обрані запобіжного заходу не зменшилися, тобто встановлено, що наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: враховуючи тяжкість злочину, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , є достатні підстави вважати, що вона переховуватиметься від органів досудового розслідування та суду; з метою ухилення від можливої кримінальної відповідальності ОСОБА_5 може незаконно впливати на свідків у вказаному кримінальному провадженні. При цьому інший, більш м`який запобіжний захід не може запобігти вказаним ризикам.
Ухвалою головуючого судді, запобіжний захід у виді тримання під вартою обвинуваченій ОСОБА_5 , за клопотанням прокурора продовжено на два місяці, та який закінчується 16.05.2022, а судовий розгляд до цієї дати завершити неможливо, оскільки повний порядок розгляду кримінального провадження триває.
Обвинувачена при вирішенні питання продовження строку запобіжного заходу заперечувала. Просила суд змінити їй запобіжний захід на такий, що не пов`язаний із тримання під вартою.
Захисник ОСОБА_4 , в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою ОСОБА_5 . В обґрунтування зазначив, що відповідно до вимог ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні довести суду обставини, на які вони посилаються. Зазначав, що в обґрунтування клопотання прокурор без будь-яких підстав стверджує про «вагомість доказів вчинення обвинуваченою особливо тяжкого злочину, наявність ризиків її ухилення від суду, вчинення перешкод до встановлення об`єктивної істини в інший спосіб». Також вказує, що в обґрунтування клопотання прокурор без будь-яких підстав зазначає, що ОСОБА_5 опинившись на волі, буде вживати всіх заходів до уникнення кримінальної відповідальності, посилаючись на доведеність вини ОСОБА_5 у інкримінованому їй злочині та вдається до оцінки доказів, перебираючи на себе функції суду. Вкотре прокурором зазначається як ризик впливу обвинуваченою на свідків, що є безпідставним, оскільки свідки допитані у судовому засіданні. Сторона захисту вважає, що прокурором не наведено будь-які докази, що виправдовують потребу в ізоляції ОСОБА_5 на час судового розгляду. Тому просить відмовити у задоволенні клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою обвинуваченої ОСОБА_5 . Застосувати відносно ОСОБА_5 запобіжний захід - домашній арешт.
У відповідності до вимог ч. 3 ст. 331 КПК України до спливу строку тримання під вартою суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.
Доцільність продовження тримання обвинуваченого під вартою визначається судом з урахуванням обставин, викладених в ст.ст.177, 178 цього Кодексу.
Так, згідно з п. 1, п. 3 ч. 1, ч. 2 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є запобігання спробам обвинуваченого переховуватися від суду, перешкоджати кримінальному провадженню та незаконно впливати на потерпілого, свідків. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити ці дії.
За п. 2, п. 4 та п. 5 ст. 178 цього Кодексу суд зобов`язаний оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він обвинувачується; міцність соціальних зв`язків обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини; наявність або відсутність у обвинуваченого постійного місця роботи.
Ухвалою Бориспільського міськрайонного суду від 18.03.2022 продовжено строк тримання ОСОБА_5 під вартою до 16.05.2022 включно. Однак у розгляді кримінального провадження оголошена перерва. Ця обставина свідчить про необхідність невідкладного розгляду питання про доцільність продовження строку тримання обвинуваченої під вартою.
ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину. Встановлено, що ризики, які слугували підставою для обрання та продовження обвинуваченій запобіжного заходу у виді тримання під вартою не перестали існувати. Ці обставини не виключають ризику, що під впливом тяжкості покарання обвинувачена може переховуватися від суду та у такий спосіб перешкоджати кримінальному провадженню. В українському тлумачному словнику слово ризик - це усвідомлена можливість небезпеки. Таким чином слово «ризик» передбачає в кримінальному законодавстві можливі негативні наслідки в майбутньому.
У ОСОБА_5 відсутні міцні соціальні зв`язки, офіційно не працевлаштована, не одружена.
Згідно рішення Конституційного Суду України від 23.11.2017 в справі № 1-28/2017, акцентовано увагу на тому, що звертаючись до суду з клопотанням про продовження строків тримання під вартою, прокурор має викласти обставини, які доводять, що заявлені раніше ризики не зменшилися або з`явилися нові ризики, які виправдовують продовження тримання особи під вартою, а застосування більш м`яких запобіжних заходів не гарантує запобігання цим ризикам.
Суд приходить до переконання, що ступінь раніше встановленого ризику не зменшилася, менш суворий запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, навіть із застосуванням електронних засобів контролю, об`єктивно не спроможний запобігти наведеним ризикам.
Конституційний Суд України в своєму рішенні №4р/2019 від 13.06.2019, у справі №3-208/2018(2402/18) зазначав, що обмеження прав і свобод людини і громадянина є допустимим виключно за умови, що таке обмеження є домірним (пропорційним) та суспільно необхідним (абзац шостий підпункту 3.3 пункту 3 мотивувальної частини Рішення від 19.10.2009 №26-рп/2009).

Як роз`яснив Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ в п.17 листа №511-550/0/4-13 від 04.04.2013, розумність тримання під вартою не може оцінюватись абстрактно. Вона має оцінюватись в кожному окремому випадку залежно від особливостей конкретної справи та причин, про які йдеться у рішеннях національних судів. Тримання під вартою може бути виправдано тільки за наявності конкретного суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості (п.79 рішення ЄСПЛ у справі «Харченко проти України» від 10 лютого 2011).

Продовження строку тримання ОСОБА_5 під вартою сприятиме забезпеченню кримінального судочинства. Досягнення такої цілі становить суспільний інтерес, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи обвинуваченої.

Таким чином, суд відмовляє у задоволенні клопотання захисника про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_5 .
З огляду на це суд вважає доцільним продовжити ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів.

Керуючись ст.ст. 331, 376 КПК України, суд
п о с т а н о в и в:
Клопотання прокурора задовольнити.
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 24:00 год. 14.07.2022.

Утримувати ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у Державній установі «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України.

У задоволенні клопотання захисника ОСОБА_4 , про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відмовити.
Ухвала суду може бути оскаржена протягом семи днів до Київського апеляційного суду.

Повний текст ухвали буде виготовлено та проголошено о 8:45 год. 17.05.2022.

Головуючий суддя ОСОБА_1