Ухвала

Іменем України
30 червня 2022 року

м. Київ

Справа № 461/2097/22

Провадження № 51 1859 впс 22

Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
за участю:
секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,
розглянув клопотання прокурора про направлення кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000043 від 1 квітня 2022 року, за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 1, 2 ст. 109 КК України, з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів.
Суть питання та встановлені судом обставини
До Верховного Суду надійшло клопотання прокурора про направлення матеріалів кримінального провадження № 0000043 з Галицького районного суду м. Львова до Печерського районного суду м. Києва.
Клопотання мотивовано тим, що злочини, у вчиненні яких обвинувачується ОСОБА_5 , були скоєні поблизу будівлі Верховної Ради України за адресою: м. Київ, вулиця М. Грушевського, 5, що відноситься до територіальної юрисдикції Печерського районного суду м. Києва.

ОСОБА_5 обвинувачується у тому, що він 28 жовтня 2021 року, діючи на виконання своїх злочинних намірів на вчинення дій щодо насильницької зміни конституційного ладу та захоплення державної влади в Україні, за невстановлених досудовим розслідуванням обставин, умисно розмістив на особистому youtube-каналі «Остап Стахів 2» відеохостингу «YouTube» (за посиланням: ІНФОРМАЦІЯ_1 , відеозапис під назвою « ІНФОРМАЦІЯ_2 », на якому закликав усіх охочих до мітингу 3 листопада 2021 року о 08 год. за місцезнаходженням Верховної Ради України за адресою: м. Київ, вулиця М. Грушевського, 5 (станція метро Арсенальна), який після публікації став доступний для перегляду необмеженій кількості осіб. Окрім того, 28 жовтня 2021 ОСОБА_5 за попередньою змовою у групі із невстановленими особами, діючи на виконання свого злочинного умислу, керуючись власними переконаннями та маючи на меті насильницьку зміну конституційного ладу та захоплення державної влади в Україні, організували та матеріально забезпечили проведення 03.11.2021 мітингу біля будівлі Верховної Ради України за адресою: м. Київ, вулиця М. Грушевського, 5.
Мотиви Суду
Встановлення правил підсудності має важливе значення для правильного функціонування судової системи, а також для виконання судами покладених на них завдань і визначення суду, компетентного здійснювати кримінальне провадження щодо конкретного кримінального правопорушення. Підсудність є ефективним засобом, який сприяє тому, щоб конкретна кримінальна справа розглядалася і вирішувалася судом законним, компетентним, незалежним і неупередженим, як того вимагають ст. 7 Загальної декларації прав людини та ч. 1 ст. 14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права.
За допомогою правил про підсудність забезпечується також рівність всіх громадян перед законом і судом (ст. 24 Конституції України та ст. 10 КПК України). Будучи одним з проявів цієї конституційної засади, чітко встановлена законом підсудність набуває ознак суб`єктивного права людини на законного суддю, тобто права будь-якої людини знати наперед, який саме суд і в якому складі відповідно до закону правомочний здійснювати стосовно нього судове провадження, якщо така необхідність виникне.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 32 КПК України кримінальне провадження здійснює суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено кримінальне правопорушення. У разі якщо було вчинено кілька кримінальних правопорушень, кримінальне провадження здійснює суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено більш тяжке правопорушення, а якщо вони були однаковими за тяжкістю, суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено останнє за часом кримінальне правопорушення. Якщо місце вчинення кримінального правопорушення встановити неможливо, кримінальне провадження здійснюється судом, у межах територіальної юрисдикції якого закінчено досудове розслідування.
Відповідно до ч. 9 ст. 615 КПК України, яка регулює особливий режим кримінального провадження в умовах воєнного стану, під час дії воєнного стану обвинувальні акти, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності скеровуються та розглядаються судами, в межах територіальної юрисдикції яких закінчено досудове розслідування, а в разі неможливості з об`єктивних причин здійснювати відповідним судом правосуддя найбільш територіально наближеним до нього судом, що може здійснювати правосуддя, або іншим судом, визначеним у порядку, передбаченому законодавством.
Частиною 3 ст. 34 КПК України передбачено, що питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також про направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого вирішується колегією суддів Касаційного кримінального суду Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції або за клопотанням сторін чи потерпілого.
Кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 1, 2 ст. 109 КК України, перебуває у провадженні Галицького районного суду м. Львова на стадії підготовчого судового засідання.

Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України № 2102-ІХ від 24 лютого 2022 року, воєнний стан в Україні введено на 30 діб, на теперішній час воєнний стан продовжено до 23 серпня 2022 року.
Згідно з положеннями ст. 34 КПК України до початку судового розгляду у виняткових випадках кримінальне провадження (крім кримінальних проваджень, що надійшли на розгляд Вищого антикорупційного суду) з метою забезпечення оперативності та ефективності кримінального провадження може бути передано на розгляд іншого суду за місцем проживання обвинуваченого, більшості потерпілих або свідків, а також у разі неможливості здійснювати відповідним судом правосуддя (зокрема, надзвичайні ситуації техногенного або природного характеру, епідемії, епізоотії, режим воєнного, надзвичайного стану, проведення антитерористичної операції чи здійснення заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації у Донецькій та Луганській областях).
Слід зазначити, що ухвалою Апеляційного суду Львівської області від 26 травня 2022 року було відмовлено у внесенні до ККС ВС подання Галицького районного суду м. Львова про направлення кримінального провадження відносно ОСОБА_5 з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів.
Апеляційним судом встановлено, що обвинувачений, його захисники та переважна більшість свідків проживають (перебувають) в межах Львівської області.
Враховуючи введення в Україні воєнного стану, а також обмеження пов`язані із цим, беручи до уваги дальність відстані, складність пересування по території України, відносну безпечність певних територій, Суд вважає, що з метою забезпечення оперативності та ефективності розгляду, кримінальне провадження слід залишити за місцем проживання обвинуваченого та більшості свідків.
З огляду на викладене,та керуючись статтями 32, 34 КПК України, Суд вважає, що клопотання прокурора про направлення кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 до Печерського районного суду м. Києва не підлягає задоволенню.
З цих підстав Суд постановив:
Клопотання прокурора про направлення кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000043 від 1 квітня 2022 року, за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 1, 2 ст. 109 КК України, з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів - залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення й оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3