Справа № 201/2158/22
Провадження № 1-кс/201/633/2022
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 квітня 2022 року Жовтневий районний суд

м. Дніпропетровська

у складі: судді - ОСОБА_1

з секретарем: ОСОБА_2

за участю: прокурора ОСОБА_3

захисника адвоката ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська в м. Дніпрі клопотання прокурора Маріупольської окружної прокуратури Донецької області ОСОБА_5 , про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 263/14835/20 (провадження № 1-кп/201/349/2022), відомості про яке 25 вересня 2020 року внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002197, стосовно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився у м. Маріуполь, Донецької області, громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , обвинуваченого у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2. ст. 186 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні судді Жовтневого районного суду м. Маріуполя ОСОБА_7 , перебуває кримінальне провадження стосовно ОСОБА_6 , обвинуваченого у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.

До Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська 31 березня 2022 року надійшло клопотання прокурора про продовження ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, яке у зв`язку зі зміною територіальної підсудності судових справ Жовтневого районного суду м. Маріуполя, в умовах воєнного стану, в порядку встановленому ч. 3 ст. 35 КПК України, передано судді ОСОБА_1 для розгляду по суті.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 просив суд клопотання задовольнити і продовжити строк тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_6 , так як ризики, передбачені ст. 177 КПК України, які враховувались при обранні та продовженні даного виду запобіжного заходу не відпали і не зменшились, оскільки ОСОБА_6 , обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, а отже, може переховуватись від суду, а також вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення у якому він обвинувачується, у зв`язку із чим, просив у своєму клопотанні продовжити обвинуваченому строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою терміном на 60 діб.

Захисник адвокат ОСОБА_4 у судовому засіданні з врахуванням введення на території України воєнного стану та проведення активних бойових дій на території м. Маріуполь, з метою безпеки життя обвинуваченого ОСОБА_6 , просила відмовити у задоволенні клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно останнього.

Вислухавши думки прокурора та захисника, дослідивши матеріали, що мають значення для вирішення поданого клопотання, суд доходить до наступних правових висновків.

Так, Указом Президента України від 24.02.2022 року № 64/2022 (затверджений Законом України від 24.02.2022 № 2402-ІХ) у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини 1 статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», в Україні введений воєнний стан із 05.30 години 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. Указом Президента України від 14.03.2022 року № 133/2022 (затверджений Законом України від 15.03.2022 року № 2119-IX), в Україні продовжено строк дії воєнного стану із 05.30 години 26 березня 2022 року строком на 30 діб.

Відповідно до статті 1 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» від 12.05.2015 року № 389-VIII далі Закон, воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень.

Згідно статті 10 Закону, у період воєнного стану не можуть бути припинені повноваження Президента України, Верховної Ради України, Кабінету Міністрів України, Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, а також судів, органів прокуратури України, органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, та органів, підрозділи яких здійснюють контррозвідувальну діяльність.

Статтею 12-2 Закону визначено, що в умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України. Повноваження судів, органів та установ системи правосуддя, передбачені Конституцією України, в умовах правового режиму воєнного стану не можуть бути обмежені.

Крім того, стаття 26 Закону визначає, що правосуддя на території, на якій введено воєнний стан, здійснюється лише судами. На цій території діють суди, створені відповідно до Конституції України. Скорочення чи прискорення будь-яких форм судочинства забороняється. У разі неможливості здійснювати правосуддя судами, які діють на території, на якій введено воєнний стан, законами України може бути змінена територіальна підсудність судових справ, що розглядаються в цих судах, або в установленому законом порядку змінено місцезнаходження судів. Створення надзвичайних та особливих судів не допускається.

Розпорядженням голови Верховного Суду від 06.03.2022 року Про зміну територіальної підсудності судових справ в умовах воєнного стану, відповідно до частини сьомої статті 147 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», враховуючи неможливість судами здійснювати правосуддя під час воєнного стану: змінено територіальну підсудність судових справ, зокрема Жовтневого районного суду міста Маріуполя до Жовтневого районного суду міста Дніпропетровська.

Згідно положень п. 20-5 Перехідних положень КПК України, у разі неможливості у визначений цим Кодексом строк суддею (колегією суддів) розглянути клопотання про обрання або продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, крім клопотання, поданого на розгляд до Вищого антикорупційного суду, воно може бути передано на розгляд до іншого судді, визначеного в порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу, або розглянуто головуючим, а за його відсутності - іншим суддею зі складу колегії суддів, якщо справа розглядається колегіально, або може бути передано для розгляду до іншого суду в межах юрисдикції одного суду апеляційної інстанції, або до суду в межах юрисдикції різних апеляційних судів в порядку, передбаченому абзацом шостим цього пункту.

Так, ухвалою судді Жовтневого районного суду м. Маріуполя ОСОБА_7 від 10 лютого 2022 року, під головуванням якого розглядається дане кримінальне провадження по суті, з урахуванням наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, ОСОБА_6 , було продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 10 квітня 2022 року включно.

Згідно ч. 1 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Положеннями ч. 2 ст. 331 КПК України визначено, що вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 6 ст. 193 КПК України слідчий суддя, суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук.

Частиною 6 ст. 615 КПК України передбачено, що у разі закінчення строку дії ухвали суду про тримання під вартою та неможливості розгляду судом питання про продовження строку тримання під вартою в установленому цим Кодексом порядку, обраний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою вважається продовженим до вирішення відповідного питання судом, але не більше ніж на два місяці.

У відповідності до положень КПК України суд позбавлений можливості забезпечити участь обвинуваченого у розгляді питання про продовження дії запобіжного заходу через збройну агресію Російської Федерації, тому у даному випадку підлягають застосуванню правила ч. 6 ст. 615 КПК України.

Оскільки за відсутності обвинуваченого ОСОБА_6 неможливий розгляд судом питання про продовження строку тримання під вартою в установленому цим Кодексом порядку, тому строк дії ухвали суду про тримання під вартою ОСОБА_6 слід вважати продовженим, до вирішення відповідного питання судом, але не більше ніж на два місяці, тобто до 04 червня 2022 року.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 193, 194, 196, 197, 199, 331, 369-372, 615, п. 20-5 Перехідних положень КПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Вважати продовженим строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, до вирішення відповідного питання судом, але не більше ніж на два місяці, тобто до 04 червня 2022 року.

Ухвала, щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала слідчого судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, яка може бути подана безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особою, що тримається під вартою - протягом того ж строку з моменту отримання нею її копії.

Суддя: ОСОБА_1