Провадження № 1-кс/752/4378/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
30 вересня 2022 року Голосіївський районний суд м. Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СУ ГУ Національної поліції у м. Києві ОСОБА_3 про арешт майна,

ВСТАНОВИВ:
До слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчого СУ ГУ Національної поліції у м. Києві ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальній справі стосовно ОСОБА_4 за фактом вчинення шахрайства та недобросовісного ведення справ. Клопотання погоджене прокурором відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_5 .

У клопотанні слідчий просить накласти у кримінальній справі стосовно ОСОБА_4 за фактом вчинення шахрайства та недобросовісного ведення справ арешт на майно фізичної особи ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний код НОМЕР_1 , а саме на грошові кошти, що знаходяться на банківському рахунку НОМЕР_2 , відкритому в АТ «ОТП БАНК» (МФО 300528), шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування майном та зупинення видаткових операцій по зазначеному рахунку.

Також слідчий у клопотанні просить здійснити розгляд клопотання без виклику осіб, у володіння яких перебуває майно, відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України, оскільки обізнаність останніх про застосування стороною обвинувачення такого заходу кримінального провадження, як арешт майна, може призвести до негативних наслідків у вигляді невідкладного відчуження такого майна.

Слідчий в судове засідання не з`явився, надав клопотання про розгляд справи у його відсутність в якому також зазначив, що клопотання підтримує, просить накласти арешт на майно фізичної особи ОСОБА_6 з метою конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи.

Слідчий суддя, на підставі ч. 2 ст. 172 КПК України, вважає за можливе розглянути дане клопотання без повідомлення власника майна, оскільки слідчим у клопотанні обґрунтовано, що вказане є необхідним з метою забезпечення арешту майна.
Відповідно до положень ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів не здійснювалося.
Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до висновку про задоволення клопотання з таких підстав.
Слідчим суддею встановлено, що до Слідчого Управлінням Головного управління Національної поліції у м. Києві надійшов запит компетентних органів Швейцарської Конфедерації про надання міжнародної правової допомоги відповідно до Європейської конвенції про правову допомогу взаємодопомогу в кримінальних справах від 20.04.1959 та ін.

Згідно з матеріалами запиту про надання міжнародної правової допомоги компетентним органам Швейцарської Конфедерації установлено, що прокуратурою Цюрих-Зіль здійснюється розслідування у кримінальній справі стосовно ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Хабаровськ (Росія), з України, місце проживання: АДРЕСА_1 .

Обвинуваченому інкримінується шахрайство, професійна діяльність та неналежне ведення справ в період часу приблизно з 01.01.2014 до приблизно 31.12.2020, місце злочину: АДРЕСА_2 .

Обвинувачений мав намір отримати від якомога більшої кількості благодійників фінансові пожертвування для благадійного фонду SOS Gerasjuta Stiftung (СОС Герасюта Фонд, далі SGS) aбo своєї одноосібної компанії Judendprojekt Retten Sie Leben Herasiuta (молодіжний проект Герасюти Рятуйте життя, далі JRSL) або об`єднання Verein Retten Sie Leben (об`єднання Рятуйте життя, далі RSL) для того, щоб ці внески в першу чергу використати на виплату заробітних плат співробітникам в Швейцарії та в Україні, а також для виплати собі заробітної плати генерального директора.

Він використав окремі медичні історії людей, які потребують допомогу в Україні, щоб спонукати благодійників робити фінансові пожертви. Він відправив благодійникам написані від руки листи від людей, які потребують медичну допомогу та документи, щоб благодійники змогли пожертвувати гроші людині, про яку сказано в прохальному листі.

Насправді ж гроші, що були внесені благодійником, не були використані на потреби людини з медичними проблемами, про яку йшла мова в листі та не були інвестовані в проект, про який додатково зазначалося у листі.

Натомість гроші були переправлені з одного з рахунків для пожертвувань в Швейцарії на збірний рахунок в Швейцарії в Мігро Банк. З цього збірного рахунку обвинувачений зняв гроші готівкою, переказав на свій приватний рахунок в Швейцарії, виплатив заробітні плати собі, співробітникам та раді фонду.

З збірного рахунку Мігро Банку виплачувалися витрати, пов`язані з процесом збору пожертвувань в Швейцарії.

Лише мала частина пожертвувань зі збірного рахунку, близько третини річних пожертвувань в Швейцарії, обвинувачений переслав на банківські рахунки партнерського фонду в Україні, «Благодійна Організація Фонд Сергія Герасюти» (Charitable Organisation Serhii Gerasyuta Foundation), код EDRPPO 26362060, 54017, місто Миколаїв, Центральний район, вулиця Соборна, будинок 12-Б.

В Україні з цих банківських рахунків партнерського фонду обвинувачений знову ж таки в основному платив заробітну плату ОСОБА_8 та іншим 16 співробітникам. Лише мала частина пожертвуваних грошей - якщо й та була використана на якусь економічну допомогу, але не на людей, на яких давали пожертви в Швейцарії.

Обвинувачений переслав фінансові активи зі збірного рахунку Фонду в Швейцарії на свій приватний рахунок і звідти - на свої приватні рахунки в Україні. Зокрема, мова йде про наступний рахунок: рахунок IBAN НОМЕР_2 - на ім`я ОСОБА_7 / ОСОБА_6 , АДРЕСА_3 .

Насправді ж більш ніж 2/3 від зібраних благодійних коштів не були направлені обвинуваченим на неприбуткову мету призначення. Отже, з коштів, що надходили у розмірі приблизно від 700 000.00 шв. фр. до 1 мільйону швейцарських франків у рік, обвинувачений 2/3 використав не за призначенням. (Зловмисні дії, спричинення помилкового уявлення благодійників, пожертвування, зумовлене помилкою).

Благодійники в Швейцарії нічого не знали про дійсне застосування їхніх грошей. Вони платили фонду, вважаючи, що гроші підуть на користь особи, про яку йшла мова у прохальному листі. Вони не могли перевірити й зрозуміти, що гроші застосовувалися обвинуваченим не так, як він їм казав. (Матеріальні збитки благодійників).

Благодійники платили гроші на користь певної особи чи певного проекту. Вони б не платили, якби вони дійсно знали, що насправді обвинувачений робив з грошима. (Професійна діяльність).

В зв`язку з періодичністю вище описаних дій по відношенню до потенційних благодійників, витраченими на це часом й коштами, а також тим фактом, що обвинувачений регулярно брав з активів SGS, JRSL та RSL кошти, завдяки яким він, попри відшкодування видатків та виплат, мав високий рівень життя, можна стверджувати, що обманні дії обвинуваченого мали професійний характер. (Неналежне ведення справ з наміром збагатитися).

У період приблизно з 1.01.2014 до кінця 2018 року обвинувачений використав гроші, зібрані SGS, як вище зазначено, у розмірі, який ще має бути з`ясованим, всупереч цілям благодійного фонду. Згідно пункту 3 статуту фонду він, як генеральний директор, зобов`язаний керувати фондовими активами у вигляді зібраних коштів згідно з дійсними принципами діловодства, розподіляти ризик стосовно фондових активів та не мав права проводити ризикові спекулятивні операції. Він був зобов`язаний піклуватися про те, щоб фондові активи йшли виключно на ціль, зазначену в пункті 2 статуту, тобто на описану благодійну ціль. Він мав право використати благодійні активи SGS виключно на те, що відповідає цілям SGS. Це б означало, що найбільша частина пожертвуваних активів мала б спрямовуватися на тих, хто потребує допомогу, при цьому розмір адміністративних витрат слід було тримати на низькому рівні, так щоб обіцянка, яку дав SGS благодійникам, а саме задіяти пожертви в благодійних цілях на потреби нужденних, була б дотримана.

Тим, як було організовано управління SGS, як виконувалося управління активами та використання коштів, він порушив установи фондових цілей, якими він мав керуватися у продовж всієї своєї діяльності. Обвинувачений порушив свій обов`язок генерального директора та управителя активами, згідно якому він мав використати пожертвування виключно чи, відповідно після відрахування адекватних коштів за адміністративні видатки, на благодійні цілі та передати їх отримувачам. Таким чином він розпорядився фінансовими активами всупереч своїм обов`язкам.

Через таке використання благодійних коштів, що надійшли до SGS, SGS не змогла застосувати суму, яка ще має бути з`ясована, відповідно цілям або кажучи інакше, через вчинок обвинуваченого лише максимально 1/3 благодійних надходжень SGS змогла переказати українському партнерському фонду. Зазвичай та в порівнянні з загально визнаними стандартами, в НПО витрачаються безсумнівно 2/3 за призначенням (на ціль). Обвинувачений прийняв це. Так, обвинувачений мав намір, регулярно виплачувати кошти собі й своїм близьким та знайомим, які працювали у фонді й таким чином забезпечити засоби до існування.

Обвинувачений ОСОБА_9 звинувачується у відмиванні грошей, через те що він перешкоджав виявленню та конфіскації активів, отриманих злочинним шляхом.

Обвинувачений неодноразово брав активи, як вказано вище, загальною сумою щонайменше 1/2 мільйона швейцарських франків з рахунків SGS та додатково до цього, перевів за системою Постжиро близько 440000.00 шв.фр. (загалом 940000.00 шв.фр.) на свій особовий рахунок № НОМЕР_3 Мігро Банку.

Згодом з цих грошей він взяв 182 000.00 шв.фр. та частину з них перевів на свій приватний рахунок в JSC CB PRIVATBANK рахунок НОМЕР_4 на ім`я ОСОБА_10 , АДРЕСА_4 та частину перевів на свій приватний рахунок в Джойнт-Сток компані ОТР Bank в Києві, рахунок IBAN НОМЕР_5 на ім`я ОСОБА_7 , ОСОБА_11 НОМЕР_6 , Миколаїв. До того ж він зняв 430 000.00 шв.фр. готівкою в швейцарських банкоматах.

Трансфер на рахунки в Україні та знімання готівки в Швейцарії були потрібні конкретно для того, щоб перешкодити конфіскації та зробити неможливим знаходження активів, що обвинувачений усвідомлював. Таким чином він зробив себе винним у відмиванні грошей у розмірі 612 000.00 швейцарських франків, оскільки саме таку суму активів, що були отримані в Швейцарії злочинним шляхом він перевів у безпечне місце, так що ці активи не можна виявити або ж неймовірно ускладняється конфіскація.

Компетентні органи Швейцарської Конфедерації просять конфіскувати всі матеріальні цінності обвинуваченого ОСОБА_6 , що мають вартість чи еквівалент більше 10000 швейцарських франків (близько 303 530, 00 гривень) загальна вартість максимально 5 000 000,00 швейцарських франків (бл. 151 765 002,00 гривень), оскільки грошові потоки обвинуваченого можуть посилити або спростувати підозри у відмиванні грошей обвинуваченого.
Оскільки на банківському рахунку НОМЕР_2 , відкритому в АТ «ОТП БАНК» (МФО 300528) залишок грошових коштів на кінець періоду, а саме за 01.06.2021 становить 917 607, 47 гривень, виникла необхідність у накладенні арешту на даний рахунок.

Так, у відповідності до вимог ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Арешт майна накладається з метою конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи (п.3 ч.2 ст. 170 КПК України).
Відповідно до ч. 5 ст. 170 КПК України у наведених випадках, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.

Відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Порядок виконання запиту (доручення) про міжнародну правову допомогу на території України визначений положеннями ст. 558 КПК України.
Згідно ч. 1 ст. 561 КПК України, на території України з метою виконання запиту про надання міжнародної правової допомоги можуть бути проведені будь-які процесуальні дії, передбачені цим Кодексом або міжнародним договором.
Відповідно до ч. 1 ст. 562 КПК України, якщо для виконання запиту компетентного органу іноземної держави необхідно провести процесуальну дію, виконання якої в Україні можливе лише з дозволу прокурора або суду, така дія здійснюється лише за умови отримання відповідного дозволу в порядку, передбаченому цим Кодексом, навіть якщо законодавство запитуючої сторони цього не передбачає. Підставою для вирішення питання щодо надання такого дозволу є матеріали звернення компетентного органу іноземної держави.
Слідчим суддею встановлено, що заявлена слідчим мета (п.3 ч.2 ст. 170 КПК України), може бути досягнута шляхом застосування саме такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна.
Негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, слідчим суддею не встановлено.
Таким чином, накладення арешту на грошові кошти, що знаходяться на банківському рахунку НОМЕР_2 , відкритому в АТ «ОТП БАНК», відповідає критерію розумності та співрозмірності обмеження права власності завданням кримінального провадження.
З огляду на викладене клопотання слідчого підлягає задоволенню.
Керуючись статтями 132, 170-173, 175, 309, 395, 558, 562 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання слідчого Слідчого Управління ГУ Національної поліції у м. Києві ОСОБА_3 про арешт майна, задовольнити.
Накласти арешт у кримінальній справі стосовно ОСОБА_4 за фактом вчинення шахрайства та недобросовісного ведення справ на майно фізичної особи ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний код НОМЕР_1 , а саме на грошові кошти, що знаходяться на банківському рахунку НОМЕР_2 , відкритому в АТ «ОТП БАНК» (МФО 300528), шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування майном та зупинення видаткових операцій по зазначеному рахунку.

Ухвала про арешту майна підлягає негайному виконанню після її оголошення прокурором, слідчим у кримінальному провадженні.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду. Оскарження ухвали не зупиняє її виконання. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1