Справа № 161/5415/22
Провадження № 1-кс/161/3371/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
м. Луцьк 07 липня 2022 року
Суддя Луцького міськрайонного суду Волинської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву прокурора у провадженні - прокурора відділу Волинської обласної прокуратури ОСОБА_3 про відвід судді Луцького міськрайонного суду Волинської області ОСОБА_5 від розгляду кримінального провадження №0000177 від 22.10.2021 року про обвинувачення ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України (справа №161/5415/22, провадження №1-кп/161/650/22), -

В С Т А Н О В И В :
До Луцького міськрайонного суду Волинської області надійшло кримінальне провадження №0000177 від 22.10.2021 року про обвинувачення ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України.

Відповідно до протоколу автоматизованого визначення судді, дану справу розподілено судді ОСОБА_5

28.06.2022 рокупрокурором у провадженні - прокурором відділу Волинської обласної прокуратури ОСОБА_3 подано заяву про відвід суддіЛуцького міськрайонного суду Волинської області ОСОБА_5 по розгляду вказаного кримінального провадження, так як в ході досудового розслідування застосовано заходи безпеки щодо свідка ОСОБА_7 у кримінальному провадженні відносно ОСОБА_6 та відомості щодо застосування до останньої заходів безпеки містять гриф таємності «цілком таємно».
В ході підготовчого судового засідання у даному кримінальному провадженні, встановлено, що суддя Луцького міськрайонного суду Волинської області ОСОБА_5 не має допуску до державної таємниці, а тому не може повно, об`єктивно та всебічно розглянути обвинувальний акт та прийняти законне рішення.

Також, у разі допиту в судовому засіданні свідка ОСОБА_7 , в порушення ч.1 ст.352 КПК України без встановлення головуючим її даних, може свідчити про його упередженість та стати підставою для скасування вироку, в зв`язку з чим, відповідно до вимог ст.75 КПК України, головуючий ОСОБА_5 підлягає відводу.

В судовому засіданні прокурор підтримав подану заяву та просив її задовольнити і відвести від участі у розгляді кримінального провадження про обвинувачення ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України суддю Луцького міськрайонного суду Волинської області ОСОБА_5 , захисник у вирішенні заяви поклався на розсуд суду.

Дослідивши заяву про відвід судді та матеріали кримінального провадження відносно ОСОБА_6 , приходжу до висновку про наявність об`єктивних підстав, передбачених ст.ст.75-76 КПК України для задоволення відводу судді.

Відповідно до ст. 2 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

Відповідно до п.4 ч.1 ст.75 КПК України суддя не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності інших обставин, що викликають сумнів в його неупередженості.

Згідно зі ст.15 Кодексу суддівської етики, неупереджений розгляд справ є основним обов`язком судді.

Згідно до ч. 1, 3 ст. 517 КПК України, досудове розслідування та судове провадження у кримінальному провадженні, яке містить відомості, що становлять державну таємницю, проводяться з дотриманням вимог режиму секретності. До участі у кримінальному провадженні, яке містить відомості, що становлять державну таємницю, допускаються особи, які мають допуск до державної таємниці відповідної форми та яким надано доступ до конкретної секретної інформації (категорії секретної інформації) та її матеріальних носіїв. Підозрюваний чи обвинувачений бере участь у кримінальному провадженні без оформлення допуску до державної таємниці після роз`яснення йому вимог статті 28 Закону України "Про державну таємницю" та попередження про кримінальну відповідальність за розголошення відомостей, що становлять державну таємницю.

У ч.1 ст.6 Європейської Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка підлягає застосуванню відповідно до ст.9 Конституції України, ст.17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", закріплено принцип, за яким кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Інструкція про організацію проведення негласних слідчих (розшукових) дій та використання їх результатів у кримінальному провадженні, затверджена спільним наказом від 16.11.2012 № 114/1042/516/1199/936/1687/5, містить посилання на Звод відомостей, що становлять державну таємницю. Так, пункти 5.1, 5.2 Інструкції передбачають необхідність засекречення відомостей, що дають змогу ідентифікувати особу, щодо якої проводиться або планується проведення негласної слідчої (розшукової) дії, розголошення яких створює загрозу національним інтересам та безпеці. Засекречування таких матеріальних носіїв інформації здійснюється слідчим, прокурором, співробітником уповноваженого оперативного підрозділу, слідчим суддею шляхом надання на підставі Зводу відомостей, що становлять державну таємницю (Розгорнутих переліків відомостей, що становлять державну таємницю), відповідному документу грифа секретності.

Згідно зводу відомостей, що становлять державну таємницю, затвердженого наказом Служби безпеки України від 12.08.2005 року №440 (пункт 4.1.6) відомості про зв`язок ознак особи, яка бере участь у кримінальному судочинстві і взята під захист згідно з чинним законодавством України у зв`язку з виникненням загрози її життю чи здоров`ю і стосовно якої проводяться або проведено заходи щодо зміни персональних даних або зовнішності чи місця проживання, з її попередніми індивідуальними ознаками мають ступінь секретності "цілком таємно", а суб`єктами режимно-секретної діяльності, державними експертами яких прийняті рішення про віднесення інформації до державної таємниці є Державна прикордонна служба України, Міністерство внутрішніх справ України, Національне антикорупційне бюро України, Національна поліція України, Служба безпеки України, Служба зовнішньої розвідки України.

Згідно пункту 4.12.3 Зводу відомостей, відомості про зміст матеріалів дізнання (досудового слідства) з питань, які містять інформацію, віднесену до державної таємниці. Рішення про необхідність засекречування (відповідно до ступеня секретності відповідних матеріалів) або розсекречування інформації приймає керівник органу дізнання (досудового слідства) самостійно або за поданням зацікавленої сторони (у разі представлення інформації про наявність у матеріалах дізнання (досудового слідства) державної таємниці, але на термін, що не перевищує максимального терміну засекречування відповідних матеріалів). Вказані відомості можуть мати ступінь секретності "особливої важливості", "цілком таємно", "таємно". Суб`єктами режимно-секретної діяльності, державними експертами яких прийняті рішення про віднесення інформації до державної таємниці є Збройні Сили України, Державна кримінально-виконавча служба України, Державна митна служба України, Державна прикордонна служба України, Міністерство внутрішніх справ України, Національна поліція України, Служба безпеки України.

Інформація про особи свідків, щодо яких вжиті заходи безпеки, становить державну таємницю .

В судовому засіданні прокурор вказав, що при розгляді обвинувального акту відносно ОСОБА_6 при допиті свідка ОСОБА_7 без дослідження інформації про особу свідка, неможливо перевірити законність її залучення до проведення негласних слідчих дій, дана обставина потребує перевірки, оскільки неможливий і допит свідка без ідентифікації, що буде грубим порушенням вимог КПК, оскільки в такому випадку для допиту може бути запрошена зовсім інша особа.

Відповідно до ч.1 ст.352 КПК України перед допитом свідка головуючий встановлює відомості про його особу та з`ясовує стосунки свідка з обвинуваченим і потерпілим.

Відповідно до пунктів 9, 10 частини 2 статті 65 КПК України не можуть бути допитані як свідки: особи, до яких застосовані заходи безпеки, щодо дійсних даних про їх особи; особи, які мають відомості про дійсні дані про осіб, до яких застосовані заходи безпеки, - щодо цих даних.

Тим не менш, вказана норма не звільняє суддю від обов`язку встановити особу свідка.

Суддя, який проводить розгляд кримінального провадження, повинен мати можливість встановити особу свідка, особисто дослідити докази щодо залучення такої особи до негласної слідчої дії, що відповідає передбаченому ст.23 КПК України принципу безпосередньості дослідження доказів. В іншому випадку суддя не може бути впевнений, що він приводить до присяги та допитує особу, яка дійсно є свідком в кримінальному провадженні та що при проведені вказаних слідчих дій не були порушені вимоги КПК.

Однак, як встановлено в судовому засіданні, у судді ОСОБА_5 відсутній допуск до державної таємниці, який необхідний для встановлення відомостей, про які вказує у своїй заяві прокурор, зокрема щодо особи свідка ОСОБА_7 , доказів щодо залучення даної особи до негласної слідчої дії, а тому суд вважає, що суддя позбавлений можливості розглядати кримінальне провадження відносно ОСОБА_6 .

Враховуючи вищенаведене, із метою виключення сумніву щодо об`єктивного та упередженого розгляду справи та для забезпечення умов, за яких у будь-кого не виникало б сумнівів щодо розгляду справи безстороннім та неупередженим судом, суд приходить до висновку про доцільність задоволення поданої прокурором ОСОБА_3 заяви про відвід судді ОСОБА_5 .

Керуючись ст. 75-76, 80, 81 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :
Заяву прокурора у провадженні - прокурора відділу Волинської обласної прокуратури ОСОБА_3 задовольнити.

Відвести суддюЛуцького міськрайонного суду Волинської області ОСОБА_5 від участі в розгляді кримінального провадження №0000177 від 22.10.2021 року про обвинувачення ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України (справа №161/5415/22, провадження №1-кп/161/650/22),

Кримінальне провадження повернути для повторного автоматизованого розподілу у відповідності до вимог, передбачених ст.35 КПК України, для визначення іншого судді.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1