Справа № 462/4021/22
провадження 1-кп/462/448/22
У Х В А Л А

20 жовтня 2022 року Залізничний районний суд міста Львова

у складі:

головуючого судді: ОСОБА_1 ,

за участю секретаря: ОСОБА_2 ,

прокурора: ОСОБА_3 ,

обвинувачених: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,

захисників: ОСОБА_6 , ОСОБА_7

розглянувши у судовому засіданні кримінальне провадження про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні злочину передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, про обвинувачення ОСОБА_5 у вчиненні злочину передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, суд,

В С Т А Н О В И В:

прокурор звернувся до суду з клопотанням про продовження терміну запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 покликаючись на те, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, та враховуючи, що на даний час є необхідність у продовженні строку тримання під вартою обвинуваченого, оскільки ризики, які стали підставою для обрання та продовження даного виду запобіжного заходу, не минули та не зменшились, зважаючи на те, що обвинувачений може вчиняти інші кримінальні правопорушення, продовжувати свою злочинну діяльність, переховуватись від органів досудового розслідування та суду, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Обвинувачений ОСОБА_5 та захисник в судовому засіданні вирішення питання продовження строків тримання останнього під вартою поклали на розсуд суду.

Заслухавши думку прокурора, обвинуваченого, захисника, суд вважає, що клопотання слід задовольнити виходячи з наступного.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини доцільність продовження строку тримання під вартою ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи зменшуються ризики, які стали підставою для взяття особи під варту на початковій стадії розслідування. Кожне наступне продовження строку тримання під вартою має містити детальне обґрунтування ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстава для втручання в право особи на свободу. Наявність підстав для тримання особи під вартою та доцільність подовження строку тримання під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою та продовження строку тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи.

Обраний відносно обвинуваченого запобіжний захід з урахуванням його тривалості у співвідношенні із тяжкістю обвинувачення та наявної обґрунтованої підозри на даний час не виходить за межі розумного строку. Він кореспондується з характером суспільного інтересу, тобто визначеними КПК України конкретними підставами і метою запобіжного заходу.

Під час розгляду кримінального провадження в судовому засіданні не здобуто відомостей, які би безумовно свідчили про неможливість тримання обвинуваченого під вартою, також судом не отримано відомостей, щодо міцних соціальних зав`язків чи іншого комплексу обставин, які би переважили ризики передбачені ст.177 КПК України.

Вирішуючи питання про можливість застосування альтернативних запобіжних заходів щодо обвинуваченого, суд бере до уваги п.2 ч.4 ст.183 КПК України та враховує те, що згідно обвинувального акту, ОСОБА_5 обвинувачується у злочині тяжкого злочину проти власності, вчиненому за попередньою змовою групою осіб в умовах воєнного стану, за який передбачена відповідальність виключно у виді позбавлення волі. Також вагомим аргументом є те, що ОСОБА_5 без сталих матеріальних доходів, що може спонукати його переховуватись від суду, перешкоджати судовому провадженню та вчиняти інші злочини. Суд приходить до переконання, що жоден із інших - альтернативних запобіжних заходів, окрім тримання під вартою, не в змозі забезпечити уникненню ризиків, передбачених ст.177 КПК України, належну процесуальну поведінку обвинуваченого та виконання ним процесуальних рішень суду.

Наведені ризики є дійсними та триваючими, і вони виключають на даний час можливість зміни міри запобіжного заходу щодо обвинуваченого на більш м`яку, а тому суд вважає, що слід продовжити строк тримання під вартою ОСОБА_5 до 18 грудня 2022 року включно.

Що стосується визначення розміру застави, суд вважає, що відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України заставу слід визначити з врахуванням тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану обвинуваченого та даних про його особу в межах 40 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто 99240,00 грн., оскільки саме такий розмір застави, в разі її внесення, буде достатньою мірою гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків.
Крім цього, на обвинуваченого ОСОБА_5 у разі внесення застави, слід покласти обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України

Керуючись ст.ст. 176, 177, 178, 183, 184, 196, 197, 199, 315 КПК України,-

П О С Т А Н О В И В:

клопотання прокурора задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 до 18 грудня 2022 року включно.

Заставу ОСОБА_5 визначити в межах 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 99240 /дев`яносто дев`ять тисяч двісті сорок/ гривень 00 копійок, яку обвинувачений або заставодавець мають право внести у будь-який момент на рахунок: 0757, одержувач: Територіальне управління державної судової адміністрації України у Львівській області, банк одержувача: Державна казначейська служба України, м. Київ, МФО 820172, .

У разі внесення застави у визначеному в ухвалі розмірі обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 зобов`язати:

- не відлучатися за межі м. Львова без дозволу суду;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання.

Якщо обвинувачений ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в разі внесення застави, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить правила носіння електронного засобу контролю та інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
Копію ухвали вручити обвинуваченому, його захиснику та прокурору і направити уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала підлягає апеляційному оскарженню протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя: ОСОБА_1