Справа № 754/9353/22
У Х В А Л А
Іменем України

26 жовтня 2022 року Слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , з участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_4 на бездіяльність службової особи Деснянської окружної прокуратури м. Києва, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР,

ВСТАНОВИВ:

19 жовтня 2022 року шляхом поштового відправлення у провадження слідчого судді надійшла скарга ОСОБА_4 від 14.10.2022 року на бездіяльність службової особи Деснянської окружної прокуратури у м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР за його заявою від 06.10.2022 року.

24 жовтня 2022 року судове засідання відкладено на 26.10.2022 року у зв`язку з неявкою особи, яка подала скаргу.

В обґрунтування скарги ОСОБА_4 зазначив, що 06.10.2022 року він подав до Деснянської окружної прокуратури у м. Києві заяву про вчинення кримінального правопорушення. На день звернення зі скаргою до слідчого судді, відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР не внесені. Тому ОСОБА_4 просить слідчого суддю винести ухвалу, якою зобов`язати службову особу уповноважену на внесення відомостей про кримінальні правопорушення до ЄРДР та розпочати досудове розслідування відносно суддів Зарічного районного суду м. Суми ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 ..

У судове засідання 26.10.2022 року ОСОБА_4 не з`явився, про день і час розгляду скарги повідомлявся належним чином, шляхом направлення ухвали про відкладення розгляду скарги на електронну адресу, вказану у скарзі скаржником. В матеріалах справи міститьс заява ОСОБА_4 про розгляд його скарги за його відсутності. Скаргу підтримує та просить задовольнити.

Згідно ч. 3 ст. 306 КПК України розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого, дізнавача чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Особа, яка подала скаргу у судове засідання не з`явилась, тобто, особа, яка подала скаргу фактично її не підтримала у судовому засіданні.

Прокурор у судовому засіданні заперечував проти задоволення скарги, вказавши, що від громадянина ОСОБА_4 до Деснянської окружної прокуратури надійшло декілька заяв про кримінальне правопорушення відносно суддів та прокурора м. Сумми. Після отримання зазначиних заяв було прийнято рішення скерувати дані заяви до Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташоване у місті Полтаві, оскільки слідчі органи ДБР здійснюють досудове розслідування кримінальних правопорушень вчинених суддями, прокурорами. До міста Полтави, томущо вони обслуговують по підсудності м. Сумми. Про перенаправлення заяв було сповіщено заявника ОСОБА_4 . При цьому зазначив, що аналогічна скарга ОСОБА_4 була розглянута слідчим суддею Деснянського районного суду м. Києва у задоволенні якої було відмовлено, а також долучив до скарги копію листів відповідно до яких заяви ОСОБА_4 направлено до Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташоване у місті Полтаві, оскільки слідчі органи ДБР здійснюють досудове розслідування кримінальних правопорушень вчинених суддями, прокурорами. Також, звертає увагу суду на те, що встановлений порядок оскарження рішень, однак скаржник не скористався своїм правом, а звернувся в позасудовий спосіб до прокуратури, таким чином намагаючи вплинути на суддів.

Слідчий суддя, заслухавши учасників процесу, дослідивши матеріали скарги та додані до неї документи, приходить до наступного висновку.

Як встановлено у судовому засіданні, 06.10.2022 року ОСОБА_4 звернувся до Деснянської окружної прокуратури у м. Києві із заявою про внесення до ЄРДР.

Однак у порушення вимог ст. 214 КПК України службовими особами Деснянської окружної прокуратури у м. Києві на протязі 24 годин з моменту отримання заяви не були внесені відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

За змістом ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.
Підставою для початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом з прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменування) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР.

Дана позиція узгоджується із постанова ККС ВС у справі № 556/450/18 (провадження № 51-4229км20), відповідно до якої підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Крім того, статтею 2 КК України, передбачено, що підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом.

Разом з тим, із долученої до скарги заяви ОСОБА_4 від 06.10.2022 року, адресованій до Деснянської окружної прокуратури м. Києва, вбачається, що останній просить внести відомості до ЄРДР відносно прокурора Сумської місцевої прокуратури, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст.364, ч. 2 ст.365 КК України, а у прохальній частині скарги просить службову особу уповноважену на внесення відомостей про кримінальні правопорушення до ЄРДР та розпочати досудове розслідування відносно суддів Зарічного районного суду м. Суми за ч. 2 ст. 364, ч. 1 ст. 366 КК України.

Згідно вимог КПК України, скаржник має підтвердити наявність його заяви про скоєне кримінальне правопорушення та надати докази її направлення до органу досудового розслідування. Однак скаржником не надано доказів такого звернення, оскільки до матеріалів скарги не долучено копії заяви про вчинення кримінального правопорушення з відміткою про її отримання відносно суддів Зарічного районного суду м. Суми.

За таких обставин, слідчий суддя позбавлений можливості перевірити зміст вказаної заяви про вчинення кримінального правопорушення, оскільки реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення.

Внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, передбачено положеннями ч.1 ст.214 КПК України, а прийняття і реєстрація заяв, передбачено положеннями ч.4 ст.214 КПК України.

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про злочин, окрім наведення тієї чи іншої статті кримінального закону, є обов`язкова наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину. Такими данними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до ЄРДР.

Також, слід зауважити, що у прохальній частині скарги ОСОБА_4 ставить питання про зобов`язання службової особи уповноваженої на внесення відомостей про кримінальні правопорушення до ЄРДР та розпочати досудове розслідування, однак не вказує якого саме органу.

Разом з тим, слідчий суддя звертає увагу на те, що відповідно до п.11 Постанови Пленуму ВСУ "Про незалежність судової влади" втручання у діяльність судових органів слід розуміти вплив на суддю у будь-якій формі (прохання, вимога, вказівка, погроза, підкуп, насильство, критика суддів в засобах масової інформації до вирішення справи у зв`язку з її розглядом) з боку будь-якої особи з метою схилити його до вчинення чи не вчинення певних процесуальних дій або ухвалення певного судового рішення. При цьому не має значення, за допомогою яких засобів, на якій стадії процесу та в діяльність суду якої інстанції здійснюється втручання.

Зазначене положення кориспондується з правовою позицією, викладеною в рішенні ЄСПЛ у справі "Салов проти України" від 06.09.2005 року, де вказується, що одним із основних аспектів верховенства права є принцип правової впевненості, який передбачає, що коли рішення суду стало остаточним, воне не може бути піддано сумніву будь-яким рішенням суду. Аналогічна правова позиція викладена в рішенні ЄСПЛ "Брумареску проти Румунії".

При розгляді скарги слідчим суддею враховується, що скаржник у поданій скарзі на бездіяльність з невнесення відомостей до ЄРДР, стосовно суддів Зарічного районного суду м. Суми ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 фактично не погоджується з ухваленням процесуальним рішенням.

Слід зазначити, що чинне законодавство дає можливість громадянину реалізувати своє право на оскарження судового рішення та дій судді під час здійснення правосуддя.

Законність процесуальних актів і дій (бездіяльність) суддів, вчинених при розгляді конкретних справ не може перевірятись за межами передбаченого законом процесуального порядку.

Намагання зробити це в конкретній справі шляхом подання заяви про злочин може вказувати на протиправне втручання у здійснення правосуддя й посягання на процесуальну незалежність, що передбачають статті Конституції України.

Відповідно до ч.2 ст. 307 КПК України, ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: скасування рішення слідчого, дізнавача чи прокурора; скасування повідомлення про підозру; зобов`язання припинити дію; зобов`язання вчинити певну дію; відмову у задоволенні скарги.

Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення скарги ОСОБА_4 про зобов`язання уповноважених осіб Деснянської окружної прокуратури у м. Києві внести відомості до ЄРДР про кримінальне правопорушення на підставі його заяви від 06.10.2022 року про вчинене кримінальне правопорушення.

Керуючись ст.ст. 214, 303, 306, 309, 372 КПК України слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у задоволенні скарги ОСОБА_4 , на бездіяльність службової особи Деснянської окружної прокуратури у м. Києві, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_8