Справа № 182/2514/22
Провадження № 1-кс/0182/668/2022
У Х В А Л А
Іменем України

22.06.2022 року м. Нікополь

Слідчий суддя Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області, ОСОБА_1 , розглянувши клопотання слідчого СВ Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_2 , яке погоджено прокурором Нікопольської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про накладення арешту на автомобіль «Fiat Doblo» д.н.з НОМЕР_1 , у кримінальному провадженні №0000510, -

В С Т А Н О В И В:

Слідчий СВ Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_2 звернулась до суду з клопотанням погодженим прокурором Нікопольської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про накладення арешту на автомобіль «Fiat Doblo» д.н.з НОМЕР_1 , власником якого є ОСОБА_4 , з метою збереження речових доказів.

В клопотанні зазначено, що в період з 11.04.2022 року по першу декаду 2022 року військовослужбовці РФ в порушення заходів під час війни на території домоволодіння АДРЕСА_1 , незаконно заволоділи автомобілем «Fiat Doblo» д.н.з НОМЕР_1 , власником якого є ОСОБА_4

20.05.2022 року за даним фактом розпочато кримінальне провадження внесене до Єдиного реєстру досудового розслідування за №0000510 за правовою кваліфікацією ч.1 ст. 438 КК України.

20.05.2022 року в ході досудового розслідування було допитано в якості потерпілої ОСОБА_4 , яка пояснила, зо з 19.03.2022 року її село було окуповано військовими Російської Федерації.
11.05.2022 року потерпілій із сусідами вдалось евакуюватись до м. Нікополь, Дніпропетровської області. Все майно потерпілі вимушена була залишити в с. Біляївка, Бериславського району, Херсонської області. На початку травня місяця 2022 року потерпілій подзвонила сусідка ОСОБА_5 та повідомила, що автомобіль потерпілої «Fiat Doblo» д.н.з НОМЕР_1 , викрали військові Російської Федерації.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступних висновків.
При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.
Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного, обґрунтованого та справедливого рішення, слідчий суддя, відповідно до вимог ст. 94 КПК України, ст. 132 КПК України, ст. 173 КПК України повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього спеціальної конфіскації; наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою; розумність та співмірність обмеження прав власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, власника майна, третіх осіб.
Відповідні дані повинні міститися і у клопотанні слідчого чи прокурора, який звертається з проханням арештувати майно, оскільки згідно ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.
Згідно з ч.2 ст.170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1)збереження речових доказів; 2)спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Відповідно до ч. 2, ч. 3, ч. 4 ст. 171 КПК України, у клопотанні слідчого про арешт майна повинно бути зазначено: підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, що підтверджують право власності на майно, що належить арештувати. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Зі змісту частини третьої статті 172 КПК України вбачається, що слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.
У рішенні Європейського суду з прав людини від 07.06.2007 р. у справі "Смирнов проти Росії" було висловлено правову позицію про те, що при вирішенні питання про можливість утримання державою речових доказів належить забезпечувати справедливу рівновагу між, з одного боку, суспільним інтересом та правомірною метою, а з іншого боку - вимогами охорони фундаментальних прав особи. Для утримання речей державою у кожному випадку має існувати очевидна істотна причина.
З тексту клопотання вбачається, що воно складається з викладення скороченого змісту фактичних обставин кримінального правопорушення (фабули), встановлених органом досудового розслідування з показів свідка ОСОБА_5 та посилання на положення 170 КПК України без належного обґрунтування співвідношення вказаних положень процесуального закону з фактичними обставинами даного кримінального провадження.
Цивільний позов не заявлено, а якщо заявлено, то такі відомості в клопотанні відсутні.
Відповідно до ч.2 ст. 216 КПК України досудове розслідування вказаної категорії справ відноситься до підслідності органів безпеки.
Слідчому судді не надано відповідної копії постанови щодо визначення підслідності у зазначеному кримінальному провадженні прокурором або хоча б клопотання слідчого, який звернувся з відповідним клопотанням про визначення підслідності, що ставить під сумнів повноваження слідчого, який здійснює досудове розслідування і звернувся з відповідним клопотанням про накладення арешту до слідчого судді.
Крім того, згідно положень ч.1 ст. 218 КПК України досудове розслідування здійснюється слідчим того органу досудового розслідування, під юрисдикцією якого знаходиться місце вчинення кримінального правопорушення. Як вбачається з клопотання місцем вчинення кримінального правопорушення є Бериславський район, Херсонської області, який окуповано. Однак, відомостей про зміну підслідності та відповідно підсудності не надано.
Враховуючи те, що клопотання про арешт майна подано слідчим з порушенням вимог ст. 171 КПК України, враховуючи, що здійснення досудового розслідування вказаної категорії справ відноситься слідчих органів безпеки, з урахуванням територіальної підслідності, слідчий суддя вважає за необхідне повернути клопотання прокурору.
Керуючись ст.ст.170-172,309 КПК України, -

постановив:

Клопотання слідчого СВ Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_2 , погоджене прокурором Нікопольської окружної прокуратури ОСОБА_3 , повернути прокурору для усунення зазначених недоліків у строк сімдесят дві години.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1