Справа № 397/53/22
н/п : 1-кп/397/62/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07.06.2022 смт. Олександрівка

Олександрівський районний суд Кіровоградської області у складі:
головуючого-судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 27.04.2021 за № 0000283 стосовно ОСОБА_3 , який обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 185; ч. 3 ст. 15, ч. 2 ст. 289 Кримінального кодексу України (далі КК України),
за участю учасників судового провадження:
прокурора ОСОБА_4 ,
захисника-адвоката ОСОБА_5 ,

У С Т А Н О В И В:

01.02.2022 до Олександрівського районного суду Кіровоградської області надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000283 від 27.04.2021 стосовно ОСОБА_3 , який обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 185; ч. 3 ст. 15, ч. 2 ст. 289 КК України.
Ухвалою Олександрівського районного суду Кіровоградської області від 16.02.2022 ОСОБА_3 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 16.04.2022.
Ухвалою Олександрівського районного суду Кіровоградської області від 13.04.2022 обвинуваченому ОСОБА_3 продовжено строк дії запобіжного заходу до 11.06.2022, окрім цього вказаною ухвалою призначено судовий розгляд по суті обвинувального акту.
Ухвалою Олександрівського районного суду Кіровоградської області від 24.05.2022, у зв`язку із введенням на території України воєнного стану та неможливістю доставити обвинуваченого ОСОБА_3 , який наразі утримується в ДУ «Чернігівський слідчий ізолятор» у судове засідання до Олександрівського районного суду Кіровоградської області, вирішено провести судове засідання у режимі відеоконференції із ДУ «Чернігівський слідчий ізолятор».
При цьому, 07.06.2022 у судове засідання в режимі відеоконференції не з`явився обвинувачений ОСОБА_3 . У телефонному режимі працівник ДУ «Чернігівський слідчий ізолятор» повідомив суд про те, що у зв`язку із нестабільним Інтернет з`єднанням неможливо встановити зв`язок та провести судове засідання в режимі відеоконференції. При цьому у телефонному режимі обвинувачений ОСОБА_3 повідомив суд про те, що не заперечує про проведення судового засідання за його відсутності, та не заперечує проти задоволення клопотання прокурора про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, яке він отримав 31.05.2022. Вказане підтверджується заявою обвинуваченого ОСОБА_3 , яке надіслано на електронну адресу суду та міститься у матеріалах кримінального провадження.
Прокурор та захисник-адвокат ОСОБА_5 не заперечували проти проведення судового засідання та розгляду клопотання про продовження троку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно обвинуваченого ОСОБА_3 за відсутності останнього.
Заслухавши думку учасників судового провадження, суд уважає за можливе провести судове засідання та розглянути клопотання прокурора про продовження троку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_3 за відсутності обвинуваченого.
Так, у судовому засіданні 07.06.2022 прокурор заявив клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_3 .
Клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно обвинуваченого ОСОБА_3 , мотивоване тим, що ухвалою Олександрівського районного суду Кіровоградської області від 13.04.2022 стосовно ОСОБА_3 продовжено строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, однак на даний час необхідність продовження стосовно обвинуваченого ОСОБА_3 найбільш суворого запобіжного заходу не відпала. Ризики вчинення обвинуваченим дій, передбачених статтею 177 КПК України, залишаються реальними. До таких ризиків прокурор, зокрема, відносить можливість обвинуваченого переховуватися від суду, незаконно впливати на свідків та потерпілого у даному кримінальному провадженні та вчинити інше кримінальне правопорушення.
У зв`язку з цим прокурор просить продовжити строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_3 строком на 60 днів.
У судовому засіданні прокурор підтримав заявлене клопотання.
Обвинувачений ОСОБА_3 (на електронну адресу суду надійшла заява, в якій останній не заперечує проти клопотання прокурора про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою) та захисник-адвокат ОСОБА_5 не заперечували проти задоволення клопотання прокурора про продовження строку дії запобіжного заходу.
Задля об`єктивного вирішення питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою під час судового розгляду кримінального провадження з урахуванням того, що такий запобіжний захід був застосований до обвинуваченого під час досудового розслідування, та термін дії, якого на даний час не сплив та зміну запобіжного заходу, суду необхідно дати відповіді на наступні питання, стверджувальна відповідь на які не дозволить суду задовольнити клопотання прокурора та задовольнити клопотання сторони захисту:
1) чи на цей час відсутні обґрунтовані ризики, передбачені частиною першою статті 177 КПК України?
2) чи може будь-який із більш м`яких запобіжних заходів запобігти встановленим ризикам?
З огляду на наведене нижче обґрунтування суд приходить до висновку, що відповідь на вказані два питання є негативною.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті (частина друга статті 177 КПК України).
До таких ризиків частина перша статті 177 КПК України відносить можливість обвинуваченого:
1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;
2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;
3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;
4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;
5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Відповідно до пункту третього частини першої статті 176 КПК України до запобіжних заходів відноситься тримання під вартою.
Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу (частина перша статті 183 КПК України).
Ризики вчинення обвинуваченим дій, передбачених частиною першою статті 177 КПК України, вважаються наявними за умови встановлення судом обґрунтованої ймовірності реалізації ним таких дій. Чинне законодавство не вимагає підтвердження того, що обвинувачений обов`язково здійснюватиме такі дії. Однак суду необхідно встановити, чи обвинувачений наразі має об`єктивну можливість їх реалізації в майбутньому.
На думку суду, ризики переховуватися від суду, незаконного впливу на свідків та потерпілого, а також вчинити інше кримінальне правопорушення, продовжують існувати і на даний час. Суд уважає, що такі ризики є реальними. Обвинувачений на даному етапі має можливість їх реалізації за умови незастосування відповідного запобіжного заходу.
Зокрема, ризик переховування від суду залишається реальним з огляду на тяжкість кримінальних правопорушень, у вчиненні яких обвинувачується ОСОБА_3 , суворістю можливого покарання, пов`язаними із цим негативними для особи наслідками.
При цьому, суд ураховує, що обвинувачений ухилявся від органів досудового розслідування, у зв`язку з чим 25.06.2021 останній був оголошений у розшук.
Таким чином, суд уважає доведеним існування ризику переховування обвинуваченого ОСОБА_3 від суду.
Окрім цього, суд уважає доведеним існування ризику незаконного впливу ОСОБА_3 на потерпілого з яким останній знайомий та проживає у будинку поряд, та свідків, з якими він знайомий та у яких він проживав тривалий час.
Показання потерпілих та свідків отримуються судом усно шляхом допиту особи безпосередньо в судовому засіданні. Так, суд зауважує, що на даний час жоден свідок та потерпілий судом не допитувались, а отже за відсутності дієвого запобіжного заходу такий ризик є реальним.
На існування такого ризику, як можливість вчинити інше кримінальне правопорушення ОСОБА_3 , свідчать відомості про його особу, який раніше судимий, при цьому обвинувачується у вчиненні декількох кримінальних правопорушень. Вказані обставини свідчать про те, що обвинувачений не бажає ставати на шлях виправлення, оскільки після відбування покарання, на шлях виправлення не став, продовжував свої злочинні дії.
Однак, на думку суду, ризик перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином відсутній, оскільки на його обґрунтування не було наведено жодних пояснень та не надано відповідних доказів. Тим більше, на думку суду, такий ризик може полягати лише в діях, які не охоплені п. 1, 2, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, але прокурором такі дії навіть не були наведені в судовому засіданні для їх оцінки.
Отже, і надалі існують ризики, що зумовлювали застосування стосовно обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки стороною обвинувачення було доведено наявність трьох ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України. При цьому, жодних доказів протилежного, стороною захисту до суду не надано.
Одночасно із встановленням обставин, що зумовлюють існування зазначених ризиків, чинне законодавство зобов`язує суд перевірити також можливість застосування більш м`якого запобіжного заходу до особи.
Частина перша статті 176 КПК України встановлює такі альтернативні триманню під вартою запобіжні заходи: особисте зобов`язання, особиста порука, застава, домашній арешт. Найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.
Висока імовірність переховування обвинуваченого від суду, його впливу на потерпілого та свідків, а також можливість вчинити інше кримінальне правопорушення, не дозволяє суду зробити висновок про можливість запобігти зазначеним ризикам шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу.
За таких обставин, суд уважає за необхідне продовжити ОСОБА_3 строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.
Разом з цим, відповідно до листа слідчого СВ Корюківського РВП ГУНП в Чернігівській області ОСОБА_6 , який міститься у матеріалах кримінального провадження, на підставі письмового дозволу суду, обвинуваченого ОСОБА_3 доставлено до Корюківського РВП ГУНП в Чернігівській області для проведення слідчих дій за його участі, і на даний час останній утримується в умовах ізолятора тимчасового тримання на території Чернігівської області.
Відповідно до Закону України «Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні"» від 24.02.2022, на території України введено воєнний стан строком на 30 діб. Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» від 22.05.2022 продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 25 травня 2022 р. строком на 90 діб.
З огляду на те, що відсутня можливість доставки обвинуваченого ОСОБА_3 до Кропивницького слідчого ізолятора, суд уважає за необхідне надати дозвіл на утримання останнього в умовах Чернігівського слідчого ізолятора до появи можливості етапувати обвинуваченого ОСОБА_3 до Кропивницького слідчого ізолятора.
Окрім цього, з огляду на вимоги ч. 5 ст. 182, ч. 3 ст. 183 КПК України, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, уважає за необхідне визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов?язків, передбачених цим Кодексом. При цьому, беручи до уваги суспільну небезпеку кримінальних правопорушень, у вчиненні яких обвинувачується ОСОБА_3 , його особу, відсутність даних про його матеріальний стан, суд приходить до висновку щодо визначення застави у розмірі 10 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 24810 гривень.

При цьому, у відповідності до ч. 3 ст. 183 КПК України, суд уважає за необхідне у разі внесення застави покласти на обвинуваченого обов`язки, визначені ст. 194 КПК України.

Враховуючи викладене, суд уважає, що клопотання прокурора про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_3 необхідно задовольнити.
Керуючись ст. 177, 183, 194, 331, 350, 372, 376 КПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно обвинуваченого ОСОБА_3 , задовольнити.
Продовжити стосовно обвинуваченого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 05 серпня 2022 року, з можливістю утримання обвинуваченого ОСОБА_3 в умовах ДУ «Чернігівський слідчий ізолятор».
Визначити заставу в розмірі 10 (десяти) розмірів прожитого мінімуму для працездатних осіб, в сумі 24810 гривень 00 копійок, після внесення якої обвинувачений ОСОБА_3 звільняється з-під варти.
Застава може бути внесена у будь-який момент протягом дії ухвали як самим обвинуваченим так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на наступний депозитний рахунок: отримувач коштів Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Кіровоградській області, код отримувача (код ЄДРПОУ) - 26241445, банк отримувача ДКСУ м. Київ, рахунок отримувача UA0002505, призначення платежу: застава за ОСОБА_3 .
У разі внесення заставодавцем визначеної в ухвалі суми застави, зобов`язати обвинуваченого ОСОБА_3 :
- прибувати до суду за першою вимогою;
- не відлучатися з місця проживання без дозволу суду;
- утримуватися від спілкування зі свідками та потерпілим у даному кримінальному провадженні;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свої паспорти для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України.
Попередити обвинуваченого ОСОБА_3 , що в разі невиконання покладених на нього зобов`язань, внесена застава звертається в дохід держави.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала набирає законної сили після її проголошення та може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Суддя: /підпис/ ОСОБА_1

Згідно з оригіналом.

Виготовлено з автоматизованої системи документообігу суду.

Рішення станом на «___»_______________2022 року набрало законної сили.

Помічник судді

Олександрівського районного суду

Кіровоградської області ОСОБА_7

Копію засвідчено «___»________________2022 року.