Справа №:755/1581/22
Провадження №: 1-кп/755/733/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"16" червня 2022 р. Дніпровський районний суд м. Києва судом у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

секретаря ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві питання доцільності продовження заходу забезпечення кримінального провадження стосовно обвинуваченого у кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за розслідувань № 0000618 від 13.07.2021 року

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Ходорів Львівської області, громадянина України, з вищою освітою, не одруженого, офіційно не працюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого до затримання за адресою: АДРЕСА_2 , щодо якого в провадженні Святошинського районного суду м. Києва перебуває кримінальне провадження, внесене до ЄРДР 18.09.2019 року за №0000569 за ч. 3 ст. 332 КК України, якому 08.04.2022 року СВ Голосіївським УП ГУНП у м. Києві повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України

у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 199, ч. 3 ст. 199 КК України

за участю учасників провадження:

прокурора ОСОБА_6 ,

захисників ОСОБА_7 , ОСОБА_8 ,
обвинувачених ОСОБА_9 , ОСОБА_5 ,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Дніпровського районного суду м. Києва перебуває вказане кримінальне провадження, у якому судом, на виконання вимог ч. 3 ст. 331 КПК України, на обговорення учасників було поставлено питання доцільності продовження строку тримання обвинуваченого під вартою.

В судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки підстави для зміни запобіжного заходу відсутні, враховуючи наявність ризиків передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, характеризуючі особу останнього дані не змінилися. Обставини регламентовані ст. 177, п.п. 1-3 ч. 1 ст. 194, ст. 199 КПК України, є дійсними. Вказав на схильність обвинуваченого до вчинення злочинів, зазначивши що Голосіївським УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України у кримінальному провадженні № 0000658 від 01.04.2022.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_5 - адвокат ОСОБА_8 просила змінити запобіжний захід з тримання під вартою на інший запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою, обґрунтувавши тим, що її підзахисний не має наміру переховуватися від суду.

Обвинувачений підтримав клопотання захисника, вказав, що двічі подавав заяву про вступ до лав Збройних Сил України. Проте, відповіді на даний час не отримав.

Заслухавши думки учасників процесу, колегія судів приходить до наступного.

Згідно ст. 331 КПК України, незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.

До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Під час судового розгляду вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу та за наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.

Також, колегія суддів враховує, що згідно ч. 1 ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження, у тому числі запобіжні заходи, застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (ст. 177 КПК України).

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті (ст. 177 КПК України).

Відповідно до норм ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини визначені п. 1 - п. 3 частини 1 даної статті та згідно з положеннями ст. 178 КПК України, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 цього Кодексу, оцінити дані, що характеризуються особу підозрюваного та визначені у п. 1- п. 12 частини 1 вказаної статті.

У цій ситуації у вказаному кримінальному провадженні було висунуто обвинувачення ОСОБА_5 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 199, ч. 3 ст. 199 КК України.

На цей час обвинувачені та свідки в даному кримінальному провадженні не допитані.

Докази передбачені ст. 84 КПК України з боку обвинувачення та захисту, у цей період, не досліджені.

Вирішуючи питання щодо доцільності продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_5 колегія суддів враховує наступне.

Відповідно до обвинувального акту встановлено такі відомості: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Ходорів Львівської області, громадянин України, з вищою освітою, не одружений, офіційно не працюючий, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючий до затримання за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимий, проте щодо якого в провадженні Святошинського районного суду м. Києва перебуває кримінальне провадження, внесене до ЄРДР 18.09.2019 року за №0000569 за ч. 3 ст. 332 КК України.

Також Голосіївським УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України у кримінальному провадженні №0000658 від 01.04.2022 року.

Обвинувачений ОСОБА_5 на час вирішення даного питання за своїм віком і станом здоров`я не має специфічних особливостей стану здоров`я, має типові соціальні зв`язки для особи його віку та статусу, є раніше не судимою особою.

Так колегія суддів враховує, що ОСОБА_5 висунуто обвинувачення за ч. 2 ст. 199, ч. 3 ст. 199 КК України, тобто у скоєнні тяжких та особливо тяжкого кримінальних правопорушень, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від восьми до дванадцяти років з конфіскацією майна.

Заслухавши учасників судового провадження, колегія суддів вважає, що ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України наявні, з огляду на специфіку кримінальних правопорушень, тяжкість покарання, яке загрожує ОСОБА_5 у разі визнання його винним у вчинені кримінальних правопорушень, а також на конкретні обставини кримінального провадження, його особу, те, що він раніше не судимий, проте щодо якого в провадженні Святошинського районного суду м. Києва перебуває кримінальне провадження, внесене до ЄРДР 18.09.2019 року за №0000569 за ч. 3 ст. 332 КК України. Також судом враховано, що ОСОБА_5 , висунуто підозру, що перебуваючи в Київському слідчому ізоляторі, починаючи з 24.02.2022, тобто з дня початку повномасштабної військової агресії Російської Федерації проти України під час дії в Україні воєнного стану, створив групу в месенджері «Telegram», за допомогою якої здійснював нібито продаж товарів військового призначення, а саме жилетів-розгрузок, рукавиць, спальників, тощо. До вчинення вказаних шахрайських дій ОСОБА_5 залучив інших осіб, які на той час перебували на території інших областей. В результаті вчинення вказаних шахрайських дій ОСОБА_5 спільно з іншими особами незаконно заволодів коштами на загальну суму 1 млн. 300 тис. грн., на підставі чого Голосіївським УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України у кримінальному провадженні № 0000658 від 01.04.2022, що вказує на схильність ОСОБА_5 до скоєння нових кримінальних правопорушень та ухилення від суду, відсутність постійного місця проживання у м. Києві, тобто застосування більш м`якого запобіжного заходу для запобігання ризикам, на даний час не вбачається, а тому клопотання сторони захисту щодо зміни запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою не підлягає задоволенню.

Крім того, Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою (чи продовження такого тримання) судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Враховуючи наведене, колегія суддів на даному етапі розгляду обвинувального акту, приходить до висновку про задоволення клопотання прокурора про продовження ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України.

Підстав для зміни раніше обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на інший запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою колегія суддів не вбачає.

Також, задовольняючи клопотання про продовження обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, колегія суддів вважає, що визначений ухвалою суду при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання його під вартою розмір застави із покладенням на обвинуваченого обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, на даний час є дійсним.

Крім того, судом під час обрання обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, визначено альтернативний запобіжний захід у вигляді застави, у розмірі, який становить 200 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 496 200 гривень 00 копійок, яка на даний час є дійсною. Проте ОСОБА_5 таким альтернативним запобіжним заходом як застава до цього часу не скористався.

За таких підстав, колегія суддів вважає, що клопотання прокурора про продовження обвинуваченому ОСОБА_5 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слід задовольнити, а клопотання сторони захисту щодо зміну запобіжного заходу ОСОБА_5 з тримання під вартою на інший запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою слід залишити без задоволення.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 176-178, 182, 183, 194, 314-316, 376 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_5 - адвоката ОСОБА_8 про зміну запобіжного заходу ОСОБА_5 з тримання під вартою на інший запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою - залишити без задоволення.

Клопотання прокурора про продовження обвинуваченому ОСОБА_5 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - задовольнити.

Продовжити дію запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в ДУ «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України, строком на 60 днів, тобто до 14.08.2022 року включно.

Заставу, визначену ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ухвалою від 08.02.2022 року у розмірі 200 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 496 200 гривень 00 копійок у національній грошовій одиниці, залишити без зміни.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Визначити час проголошення повного тексту ухвали 17.06.2022 року о 13 год. 30 хв.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Суддя ОСОБА_2

Суддя ОСОБА_3