Справа №295/3240/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
12.04.2022 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого СВ Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Житомирської окружної прокуратури ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженню №0000506 від 19.03.2022, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України та додані документи,-

У С Т А Н О В И В:

Слідчий звернулася з клопотанням, в якому вказано, що 19.03.20222 близько 03:00 год. за адресою м.Житомир, провулок 2-й Гранітний, 15 на вулиці виявлено труп ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з наявними тілесними ушкодженнями.

19.03.2022 слідчим Житомирського РУП ГУНП в приміщенні моргу Житомирського обласного бюро СМЕ, що за адресою: Житомирська область, Житомирського р-н., смт. Гуйва, вул. Бердичівська, було проведено огляд трупа , під час проведення якого було вилучено куртку синього кольору, кофту синього кольору, футболку з чорно-білими малюнками, кофту синього кольору, джинси синього кольору, штани спортивні синього кольору, труси сірого кольору, носки чорного кольору, черевики синього кольору, ремінь чорного кольору, обручку жовтого кольору, мотузок чорного кольору з хрестиком білого кольору. Які належали ОСОБА_5 .

Також всередині тіла було виявлено пластиковий контейнер з деформованою дроб`ю.

19.03.2022 слідчим СВ Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області вказані речі визнані речовими доказами, у зв`язку з тим, що вони можуть містити на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, які після проведення відповідних слідчих дій та експертиз можуть містити переконливі дані причетності особи до вчинення даного кримінального правопорушення, тобто можуть прямо чи не прямо підтверджувати існування чи відсутність обставин, що підлягають доказуванню у кримінальному провадженні відповідно до ст. 91 КПК України.

В судове засідання слідчий не з`явився, подала заяву про розгляд справи без її участі, клопотання про арешт майна підтримала та просила його задовольнити.
Згідно вимог ст. 107 КПК України фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалось.

Дослідивши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя приходить до висновку про його задоволення, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди (ч. 2 ст. 170 КПК України).
Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

При вирішення питання про наявність підстав для застосування арешту майна як заходу забезпечення кримінального провадження судом враховано практику Європейського суду з прав людини, а саме ст. 1 Першого протоколу до Європейської конвенції з прав людини спрямована не тільки на захист особи (юридичної особи) від будь-якого посягання держави на право володіти своїм майном, але також зобов`язує державу вживати необхідних заходів, спрямованих на захист права власності. Зазначена правова позиція сформульована ЄСПЛ у справі «Броньовський проти Польщі» від 22.06.2004 року.

Відповідно до ч. 7 ст. 236 КПК України при обшуку слідчий, прокурор має право проводити вимірювання, фотографування, звуко- чи відеозапис, складати плани і схеми, виготовляти графічні зображення обшуканого житла чи іншого володіння особи чи окремих речей, виготовляти відбитки та зліпки, оглядати і вилучати документи, тимчасово вилучати речі, які мають значення для кримінального провадження. Предмети, які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження. Вилучені речі та документи, які не входять до переліку, щодо якого прямо надано дозвіл на відшукання в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку, та не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.
Згідно п.п. 1, 2, 5, 6 ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Встановлено, що в провадженні Житомирського РУП перебуває кримінальне провадження №0000506 від 19.03.2022 здійснюється за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.
Згідно протоколу огляду від 19.03.2022, постанови слідчого СВ Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 від 19.03.2022 вилучені предмети визнано речовими доказами.
Врахувавши обставини вчиненого кримінального правопорушення, слідчий суддя вважає обґрунтованими доводи слідчого про те, що вилучені під час огляду місця події предмети є речовими доказами у кримінальному провадженні, взявши до уваги мету та підстави застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна, слідчий суддя вважає за можливе задовольнити клопотання та накласти на вказане майно.
Керуючись ст. ст. 170, 171, 172, 173 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання задовольнити.
Накласти арешт на майно, яке вилучене 19.03.2022 в ході проведення огляду трупа в приміщенні моргу Житомирського обласного бюро СМЕ, а саме: куртку синього кольору, кофту синього кольору, футболку з чорно-білими малюнками, кофту синього кольору, джинси синього кольору, штани спортивні синього кольору, труси сірого кольору, носки чорного кольору, черевики синього кольору, ремінь чорного кольору, обручку жовтого кольору, мотузок чорного кольору з хрестиком білого кольору, які належали ОСОБА_5 , пластиковий контейнер з деформованою дроб`ю, тимчасово позбавивши власника, користувача та третіх осіб вказаного майна можливості відчужувати, розпоряджатися та використовувати вищевказане майно.

Виконання ухвали покласти на слідчого СВ Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 .

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Богунського
районного суду м. Житомира ОСОБА_6 Перекупка