Справа №295/9666/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
06.10.2022 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області, яка полягає у невнесенні відомостей про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, та додані до неї матеріали,
в с т а н о в и в:

ОСОБА_3 (далі заявник) звернувся до слідчого судді зі скаргою, у якій просить зобов`язати Житомирське РУП ГУНП в Житомирській області внести відомості до ЄРДР про вчинення нотаріусом Коростишівської державної нотаріальної контори ОСОБА_4 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 190, ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 365-2 КК України.
У скарзі ОСОБА_3 вказує, що 14.09.2022 він разом із сестрою ОСОБА_5 звернулися до державної нотаріальної контори для скасування заведеної спадкової справи.
20.09.2022 заявник звернувся до Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області із заявою про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15, ч. 4 ст. 190, ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 365-2 КК України, оскільки вважає, що нотаріус ОСОБА_4 при заведенні спадкової справи від 28.06.2022 №84/2022 за заявою ОСОБА_5 порушила Порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, однак відомості за заявою ОСОБА_3 до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесені не були.
В судове засідання заявник не з`явився, надіслав на електронну адресу суду клопотання про розгляд справи без його участі, в якій вказав, що скаргу підтримує.
Уповноважений представник Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду скарги повідомлявся належним чином.
Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалось, у зв`язку з неприбуттям учасників провадження.
Дослідивши скаргу та додані до неї матеріали, слідчий суддя дійшов наступного висновку.
Відповідно до п.1 ч.1 ст.303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора: бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.
У скарзі, з якою ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді, заявник зазначає, що 20.09.2022 він звернувся до Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області із заявою про вчинення кримінальних правопорушень, тому відповідно до вимоги ст. 214 КПК України до ЄРДР мають бути внесені відповідні відомості за його заявою.
Згідно зі статтею 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.
Положення ч.1 ст.214 КПК України обов`язують слідчого, дізнавача, прокурора внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування тільки по заяві або повідомленню, які містять ознаки кримінального правопорушення, а не будь-які інші.
На такий обов`язок слідчого, прокурора вказують вимоги частин 5 ст.214 КПК України, згідно з якими до Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості про:
1) дату надходження заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення або виявлення з іншого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення;
2) прізвище, ім`я, по батькові (найменування) потерпілого або заявника;
3) інше джерело, з якого виявлені обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення;
4) короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела;
5) попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність;
6) прізвище, ім`я, по батькові та посада службової особи, яка внесла відомості до реєстру, а також слідчого, прокурора, який вніс відомості до реєстру та/або розпочав досудове розслідування;
7) інші обставини, передбачені положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань.
У Єдиному реєстрі досудових розслідувань автоматично фіксується дата внесення інформації та присвоюється номер кримінального провадження.
Положення ст.214 КПК перебувають у взаємозв`язку з ч.1 ст.2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно-небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину - кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Із системного аналізу зазначених норм можна дійти висновку, що до Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості про обставини не щодо усіх (будь-яких) заяв чи повідомлень, а тільки тих, які можуть свідчити про вчинення саме кримінального правопорушення (злочину), тобто повинні мати достатні дані про наявність в події ознак складу злочину у розумінні ст.11 КК України.
Частина 4 статті 190 КК України передбачає кримінальну відповідальність за шахрайство, вчинене в особливо великих розмірах або організованою групою, що карається позбавленням волі на строк від п`яти до дванадцяти років з конфіскацією майна.
Частина 5 статті 191 КК України передбачає кримінальну відповідальність за привласнення чи розтрата чужого майна, яке було ввірене особі чи перебувало в її віданні, якщо вони вчинені в особливо великих розмірах або організованою групою, що карається позбавленням волі на строк від семи до дванадцяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років та з конфіскацією майна.
Частина 3 статті 365-2 КК України передбачає кримінальну відповідальність за зловживання своїми повноваженнями аудитором, нотаріусом, оцінювачем, уповноваженою особою або службовою особою Фонду гарантування вкладів фізичних осіб, іншою особою, яка не є державним службовцем, посадовою особою місцевого самоврядування, але здійснює професійну діяльність, пов`язану з наданням публічних послуг, у тому числі послуг експерта, арбітражного керуючого, приватного виконавця, незалежного посередника, члена трудового арбітражу, третейського судді (під час виконання цих функцій), або державним реєстратором, суб`єктом державної реєстрації прав, державним виконавцем, приватним виконавцем з метою отримання неправомірної вигоди, якщо це завдало істотної шкоди охоронюваним законом правам або інтересам окремих громадян, державним чи громадським інтересам або інтересам юридичних осіб, якщо вони спричинили тяжкі наслідки, що караються позбавленням волі на строк від п`яти до восьми років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, з конфіскацією майна або без такої.
Разом з тим, заява ОСОБА_3 від 20.09.2022 до Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області про внесення відомостей до ЄРДР щодо можливих неправомірних дій державного нотаріуса під час виконання своїх службових обов`язків не містить відомостей, які б свідчили про вчинення ним злочинів в розумінні ст.11 КК України. Підставами вважати заяву чи повідомлення саме заявою про злочин є наявність в ній об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину, які в заяві ОСОБА_3 відсутні. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які повинні бути обов`язково внесені до ЄРДР.
З огляду на викладене вище, під час розгляду скарги слідчий суддя, проаналізувавши заяву ОСОБА_3 від 20.09.2022, положення вимог законодавства, якими врегульовано порядок внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань заяв та повідомлень про злочини, приходить до висновку, що звернення ОСОБА_3 за своїм змістом не є заявою про вчинення злочинів, оскільки в ній відсутні об`єктивні дані про вчинення кримінального правопорушення державним нотаріусом, а тому підстави для внесення відомостей за даною заявою до Єдиного реєстру досудових розслідувань та початку досудового розслідування відсутні.
Таким чином, слідчий суддя вважає скаргу такою, що не підлягає задоволенню.
Керуючись ст.2,11 КК України, ст.214, 303-307, 309 КПК України, слідчий суддя,-

у х в а л и в:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області, яка полягає у невнесенні відомостей про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань- відмовити.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Слідчий суддя: ОСОБА_1