Кагарлицький районний суд Київської області
Справа № 368/530/22
номер провадження 1-кп/368/154/22
В И Р О К
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
18.07.2022 рокум.Кагарлик Київської області

Кагарлицький районний суд Київської області
в складі: головуючого-судді ОСОБА_1
при секретарі ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Кагарлик Київської області кримінальне провадження № 0000468 від 25.04.2022 року щодо ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Узин Білоцерківського району Київської області, громадянина України, непрацюючого, одруженого, освіта професійно-технічна, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,
у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.. 246 ч. 1 КК України,

з участю сторін кримінального провадження:

- сторони обвинувачення прокурора Кагарлицького відділу Обухівської окружної прокуратури ОСОБА_4

представника потерпілого Кагарлицької міської ради Обухівського району Київської області ОСОБА_5

- сторони захисту обвинуваченого ОСОБА_3
захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_6 , -
в с т а н о в и в:
ОСОБА_3 , маючи умисел на незаконну порубку дерев, що росли в полезахисній смузі між с. Переселення та м. Кагарлик (в напрямку м. Біла Церква Київської області) ближче до м. Кагарлик, а саме: поблизу Радсгосп 1-го травня, усвідомлюючи протиправний характер вчинюваних ним дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки у виді шкоди довкіллю, самовільно, без відповідного передбаченого законом дозволу (лісорубного квитка, ордеру), виданого уповноваженим органом, разом з ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , які не були обізнані у злочинних намірах останнього, 25.04.22 близько 09 години 00 хвилин перебуваючи на земельній ділянці з географічними координатами НОМЕР_1 (49.866378, 30.758390 відповідно додатку Google maps), за допомогою власних бензонил, шляхом повного відокремлення стовбуру від кореня здійснили незаконну порубку одного дерева породи «Дуб» діаметром 87x81 см. до ступеня припинення росту. Одночасно діяння ОСОБА_3 мають прямий причинно-наслідковий зв`язок із спричиненими наслідками.
Крім того, в результаті незаконної порубки лісу ОСОБА_3 спричинено майнову шкоду Кагарлицькій міській територіальній громаді на загальну суму 31 769 гривень 33 копійки.
Згідно примітки до ст. 246 КК України істотною шкодою вважається така шкода, яка у 20 і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян. Згідно підпункту 169.1.1 ст.169 розділу 4 Податкового кодексу України неоподатковуваний мінімум доходів громадян дорівнює 1240,5 грн.

Допитаний в судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_3 винним себе у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.. 246 ч. 1 КК України визнав повністю та пояснив, що він хотів заготовити собі дрів. Взяв машину, дві бензопили і попросив знайомих йому допомоги. Вони зрізали лише одне дерево. Жалкує про вчинене. Добровільно відшкодував завдану шкоду. Більше такого робити не буде та просить суворо не карати.

Представник потерпілого в особі Кагарлицької міської ради Обухівського району Київської області ОСОБА_5 пояснила, що в дійсності обвинувачений зрізав дуба, таким чином завдавши громаді збитків. Обвинувачений повністю добровільно відшкодував завдану шкоду. Не наполягає на суворому покаранні обвинуваченому.

Враховуючи те, що обвинувачений ОСОБА_3 , повністю визнав свою винність у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 246 ч. 1 КК України, та у відповідності до ч. 3 ст. 349 КПК України при дослідженні доказів щодо тих обставин, які ніким не оспорюється, з`ясувавши правильне розуміння обвинуваченим та іншими учасниками судового провадження змісту цих обставин, встановивши чи не має сумніву у добровільності їх позицій, роз`яснивши, що у такому випадку вони будуть позбавлені права оскаржити фактичні обставини справи в апеляційному порядку, суд користуючись правом, наданим ч. 3 ст. 349 КПК України і відсутністю заперечень учасників судового провадження, вважає достатнім обмежитись допитом обвинуваченого, пояснення представника потерпілого та дослідженням матеріалів кримінального провадження, що характеризують особу обвинуваченого ОСОБА_3 .

Це повністю узгоджується з вимогами п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, розділу ІІІ Рекомендації № 6 R (87) 18 Комітету міністрів Ради Європи «Відносно спрощеного кримінального правосуддя» та практики Європейського Суду з прав людини щодо їх застосування, згідно яким суд повинен забезпечити належну реалізацію права на справедливий суд під час розгляду кримінальних проваджень шляхом спрощеного і скороченого розгляду.

Таким чином, суд допитавши обвинуваченого та дослідивши матеріали кримінального провадження, що характеризують особу обвинуваченого в їх сукупності, вважає, що винність обвинуваченого ОСОБА_3 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.. 246 ч. 1 КК України при обставинах, викладених в обвинувальному акті, повністю доведеною.

Аналізуючи зібрані докази в їх сукупності суд приходить висновку, що дії обвинуваченого ОСОБА_3 правильно кваліфіковано за ч. 1 ст. 246 КК України, а саме: у вчиненні незаконній порубці дерев у захисних насадженнях, що заподіяло істотну шкоду.
Таким чином, суд дійшов до висновку, що мало місце діяння, у вчиненні якого обвинувачується, обвинувачений винний та підлягає покаранню.

Обставини, які характеризують особу обвинуваченого.

Згідно паспорта серії НОМЕР_2 , виданого 20 вересня 2004 року обвинувачений ОСОБА_3 народився ІНФОРМАЦІЯ_2 в м. Узин Білоцерківського району Київської області, відповідно, на момент вчинення злочину був повнолітнім та є громадянином України.

Згідно вимоги про судимість № 2933/109/1600/02-22 від 20.05.2022 р. станом на 25.05.2022 року ОСОБА_3 є особою раніше не судимою.

Згідно довідки Комунального некомерційного підприємства Кагарлицької міської ради «Кагарлицька багатопрофільна лікарня» обвинувачений ОСОБА_3 за наркологічною допомогою не звертався та на обліку в лікаря - нарколога не перебуває.
Згідно довідки Комунального некомерційного підприємства Кагарлицької міської ради «Кагарлицька багатопрофільна лікарня» обвинувачений ОСОБА_3 за психіатричною допомогою не звертався та на обліку в лікаря - психіатра не перебуває.

Згідно характеристики, виданої Кагарлицькою міською радою на гр. ОСОБА_3 , що згідно інформації завідувача сектору місця проживання відділу ЦНАП гр. ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в м. Кагарлику не зареєстрований. При виконавчому комітеті міської ради відсутні будь-які інші дані на ОСОБА_3 .

Згідно свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 виданого 21 лютого 2014 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Кагарлицького районного управління юстиції у Київській області на ОСОБА_10 , де в графі батьки зазначено, що батьками є ОСОБА_3 та ОСОБА_11 .

Обгрунтування судом призначення обвинуваченому ОСОБА_3 міри та виду покарання.

Так, санкція ч. 1 ст. 246 КК України передбачає покарання у виді штрафу від тисячі до тисячі п`ятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або арештом на строк до шести місяців, або обмеженням волі на строк до трьох років, або позбавленням волі на той самий строк.

Згідно ч. 4 ст. 12 КК України - нетяжким злочином є передбачене цим Кодексом діяння (дія чи бездіяльність), за вчинення якого передбачене основне покарання у виді штрафу в розмірі не більше десяти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або позбавлення волі на строк не більше п`яти років.

Відповідно до ч. 4 ст. 12 КК України вчинене обвинуваченим ОСОБА_3 , є нетяжким злочином.

При призначенні обвинуваченому покарання суд керується вимогами ст. ст. 65-67 КК України та роз`ясненнями постанови Пленуму Верховного Суду України від 24.10.2003 року "Про практику призначення судами кримінального покарання" із змінами та доповненнями та виходить із принципів законності, справедливості, обґрунтованості та індивідуалізації покарання, врахуванні ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, особу винного та обставини, що пом`якшують та обтяжують покарання.

До обставин, що пом`якшує покарання обвинуваченого ОСОБА_3 згідно ст. 66 КК України (в редакції 2001 року), суд відносить щире каяття, активне сприяння розкриттю злочину та добровільне відшкодування завданих збитків.
Обставин, що обтяжують покарання обвинуваченого ОСОБА_3 , згідно ст. 67 КК України (в редакції 2001 року), суд не вбачає.

У пункті 1 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 24.10.2003 року №7 «Про практику призначення судами кримінального покарання» (із змінами) звернуто увагу судів на те, що вони при призначенні покарання в кожному випадку і щодо кожного підсудного, який визнається винним у вчиненні злочину, мають суворо додержувати вимог ст. 65 КК України стосовно загальних засад призначення покарання, оскільки саме через останні реалізуються принципи законності, справедливості, обґрунтованості та індивідуалізації покарання. При цьому, призначаючи покарання, у кожному конкретному випадку суди мають дотримуватися вимог кримінального закону й зобов`язані враховувати ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, дані про особу винного та обставини, що пом`якшують і обтяжують покарання. Таке покарання має бути необхідним і достатнім для виправлення засудженого та попередження нових злочинів.
Відповідно до ст. 50 КК України покарання є заходом примусу, що застосовується від імені держави і має на меті не тільки кару, а й виправлення засудженого, а також запобігання вчиненню нових злочинів.
Відповідно до вимог ст. 65 КК України суд призначає покарання у межах, установлених в санкції статті Основної частини КК України, що передбачає відповідальність за вчинений злочин, відповідно до положень Загальної частини цього Кодексу, враховуючи ступінь тяжкості вчиненого злочину, особу винного та обставини, що пом`якшують та обтяжують покарання. Особі, яка вчинила злочин, має бути призначене покарання, необхідне й достатнє для її виправлення та попередження вчинення нових злочинів.
Відповідно до п.3 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 «Про практику призначення судами кримінального покарання» визначаючи ступінь тяжкості вчиненого злочину, суди повинні виходити з класифікації злочинів (ст. 12 КК), а також із особливостей конкретного злочину й обставин його вчинення.
У справі «Бакланов проти Росії» (рішення від 09 червня 2005 року), так і у справі «Фрізен проти Росії» (рішення від 24 березня 2005 року) Європейський суд з прав людини зазначив, що «досягнення справедливого балансу між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи лише тоді стає значним, якщо встановлено, що під час відповідного втручання було дотримано принципу «законності» і воно не було свавільним». У справі «Ізмайлов проти Росії» (п.38 Рішення від 16 жовтня 2008 року) Європейський суд з прав людини вказав, що «для того, щоб втручання вважалося пропорційним, воно має відповідати тяжкості правопорушення і не становити «особистий надмірний тягар для особи».
При призначенні обвинуваченому покарання суд врахував характер і ступінь тяжкості вчиненого, який відповідно до ст. 12 КК України є злочином невеликої тяжкості; дані про особу обвинуваченого, а саме: має місце постійного проживання, щиро покаявся, добровільно відшкодував заподіяну шкоду та думку прокурора щодо міри покарання обвинуваченому, а саме: призначення у виді штрафу та висновок досудової доповіді вважає, що виправлення обвинуваченого ОСОБА_3 без обмеження волі або позбавлення волі на певний строк можливе та не становить високої небезпеки для суспільства, а тому суд вважає, що належним та достатнім є призначення обвинуваченому покарання буде у виді штрафу в межах санкції статті КК України.
Підстав для застосування ст. 69 та ст. 69-1 КК України суд не вбачає.
Призначаючи покарання, суд також враховує і принцип гуманізації відповідальності при призначенні покарання, який повинен бути застосований виходячи із засад визначених у Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка підлягає застосуванню відповідно до ст. 9 Конституції України та ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини».
Справедливість покарання полягає насамперед у тому, що воно має відповідати загальнолюдським цінностям, моральним устоям суспільства, переконувати громадян у правильності судової політики.
Тобто, визначене покарання, на думку суду, є необхідним та достатнім для виправлення ОСОБА_3 та попередження вчинення ним нових злочинів і відповідає цілям та загальним засадам призначення покарання.

Що стосується цивільного позову, то суд зазначає наступне.

Цивільний позов начальника Кагарлицького відділу Обухівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Кагарлицької міської ради Обухівського району Київської області до ОСОБА_3 про відшкодування завданої шкоди підлягає закриттю, виходячи з наступного.

Начальник Кагарлицького відділу Обухівської окружної прокуратури звернувся до суду в інтересах держави в особі Кагарлицької міської ради Обухівського району Київської області з цивільним позовом до обвинуваченого ОСОБА_3 та просив суд стягнути на користь держави шкоду завдану внаслідок незаконної порубки дерев у захисних насадженнях, що спричинили істотну шкоду в розмірі 31 769 гривень 33 копійки.

04 липня 2022 р. обвинувачений ОСОБА_3 на рахунок Кагарлицької міської ради провів оплату в сумі 31 769,33 грн.

Представник потерпілого Кагарлицької міської ради Обухівського району Київської області ОСОБА_5 просила провадження по справі закрити, оскільки шкоду обвинуваченим відшкодовано.

Прокурор Кагарлицького відділу Обухівської окружної прокуратури ОСОБА_4 підтримав представника Кагарлицької міської ради Обухівського району Київської області ОСОБА_5 щодо цивільного позову та провадження по справі закрити.

Обвинувачений ОСОБА_3 та його адвокат ОСОБА_6 не заперечували проти закриття провадження по справі.

Суд, вислухавши сторони, приходить до наступного висновку.

Пунктом 3 ч. 1 ст. 43 ЦПК України передбачено, що учасники справи мають право подавати заяви та клопотання, надавати пояснення суду, наводити свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти заяв, клопотань, доводів і міркувань інших осіб.
Так, відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 49 ЦПК України позивач вправі відмовитися від позову (всіх або частини позовних вимог), відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу.
Відповідно до п. 4 ч.1 ст.255 ЦПК України, суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо позивач відмовився від позову і відмова прийнята судом.
Згідно ч.2 ст.255 ЦПК України про закриття провадження у справі суд постановляє ухвалу.
Згідно ч.2 ст.256 ЦПК України у разі закриття провадження у справі повторне звернення до суду з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається. Наявність ухвали про закриття провадження у зв`язку з прийняттям відмови позивача від позову не позбавляє відповідача в цій справі права на звернення до суду за вирішенням цього спору.
За змістом ст. 14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права особа визначає обсяг своїх прав і обов`язків у цивільному процесі. Тому особа, визначивши свої права, реалізує їх на свій розсуд.
Враховуючи, що стороні зрозумілі наслідки закриття провадження у справі у разі відмови від позову, суд вважає необхідним прийняти відмову від позову та з підстав, передбачених ст.255 ЦПК України закрити провадження по справі.
Процесуальні витрати суд вирішує відповідно до вимог ст.124 КПК України.
Долю речових доказів вирішити на підставі ст. 100 КПК України.
Відповідно до п. 14 ч. 1 ст. 368 КПК України ухвалюючи вирок, суд повинен вирішити питання про те, як вчинити із заходами забезпечення кримінального провадження.
Арешт накладений на підставі ухвали слідчого судді Кагарлицького районного суду Київської області від 17.05.2022 р., слід скасувати

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 369, 370, 373, 374, 376 КПК України, суд, -
у х в а л и в:
ОСОБА_3 визнати винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України та призначити йому покарання у виді штрафу в розмірі однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 17000 (сімнадцять тисяч) гривень.

Запобіжний захід відносно ОСОБА_3 не обирався.

Провадження по справі за позовом начальника Кагарлицького відділу Обухівської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Кагарлицької міської ради Обухівського району Київської області до ОСОБА_3 про відшкодування завданої шкоди закрити на підставі п. 4 ч. 1 ст. 255 ЦПК України.
Роз`яснити, що у разі закриття провадження у справі повторне звернення до суду з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав не допускається. Наявність ухвали про закриття провадження у зв`язку з прийняттям відмови позивача від позову не позбавляє відповідача в цій справі права на звернення до суду за вирішенням цього спору.

Стягнути із ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ідентифікаційний код НОМЕР_4 , процесуальні витрати на користь держави вартість проведеної судової експертизи № 1211/22-23 від 17.06.2022 р. в сумі 1510 (одна тисяча п`ятсот десять) грн. 16 коп.

Речові докази по кримінальному провадженню: автомобіль марки ГАЗ 2705 14, реєстраційний номер НОМЕР_5 , фургон малотоннажний - В, номер шасі (кузова, рами) VIN НОМЕР_6 , який відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_7 належить ОСОБА_12 , свідоцтво про реєстрацію ТЗ НОМЕР_7 та ключі від автомобіля ГАЗ 2705-14, бензинову пилку оранжевого кольору марки «Shtil» модель «MS 361» та бензинову пилку оранжевого кольору марки «Shtil» модель «MS 361» , які передані на відповідальне зберігання ОСОБА_3 , після набрання вироком законної сили залишити ОСОБА_3 ; дерев`яні колоди породи «Дуб» довжиною близько 30 - 35 см., діаметром 80x82 см., в кількості шести штук, які розколоті на частини та дерев`яні колоди породи «Дуб» в кількості 42 штуки з найбільшим діаметром 23x22 см. та з найменшим діаметром 11x10 см, які передано на зберігання до кімнати речових доказів Обухівського РУП ГУ НП в Київській області, після набрання вироком законної сили передати Кагарлицькій міській раді Обухівського району Київської області.

Арешт, який був накладений ухвалою слідчого судді Кагарлицького районного суду Київської області від 17.05.2022 р., на: автомобіль марки ГАЗ 2705 14, реєстраційний номер НОМЕР_5 , фургон малотоннажний - В, номер шасі (кузова, рами) VIN НОМЕР_6 , який відповідно до свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_7 належить ОСОБА_12 ; дерев`яні колоди породи «Дуб», довжиною близько 30 - 35 см., діаметру 80x82 см., в кількості шести штук, які розколоті на частини; дерев`яні колоди породи «Дуб» в кількості 42 штуки з найбільшим діаметром 23x22 см. та з найменшим діаметром 11x10 см. - передати на відповідальне зберігання на майданчик тимчасового тримання транспортних засобів Обухівського РУП ГУ НП в Київській області (08701, Київська область, м. Обухів, вул. Київська, 22), а речові докази у виді:
свідоцтво про реєстрацію ТЗ серії НОМЕР_7 та ключі від замка запалення автомобіля ГАЗ 2705-14, які поміщені до спец пакет № 0913808; бензинову пилку помаранчевого кольору марки «Shtil» модель «MS 361», яка споряджена биркою та скріплено підписами слідчого та понятих; бензинову пилку оранжевого кольору марки «Shtil» модель «MS 361», яка споряджена биркою та скріплено підписами слідчого та понятих, - передати на відповідальне зберігання до кімнати зберігання речових доказів Обухівського РУП ГУ НП в Київській області (08701, Київська область, м. Обухів, вул. Київська, 22), - скасувати.

На вирок суду може бути подана апеляційна скарга до Київського апеляційного суду через Кагарлицький районний суд Київської області протягом тридцяти діб з моменту його проголошення, а особою, яка перебуває під вартою - з моменту вручення їй копії судового рішення.
Вирок суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги вирок, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції. Якщо строк апеляційного оскарження буде поновлено, вважається, що вирок не набрав законної сили. Судове рішення суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту його проголошення.
Учасники судового провадження мають право отримати в суді копію вироку. Копія вироку негайно після його проголошення вручається обвинуваченому та прокурору.
Копія вироку не пізніше наступного дня після ухвалення надсилається учаснику судового провадження, який не був присутнім в судовому засіданні.

Суддя ОСОБА_1