Справа № 308/4273/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
13 квітня 2022 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Ужгород клопотання прокурора Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні за №0000390 відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 31.03.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.203-2 Кримінального кодексу України, про арешт майна,-
ВСТАНОВИВ:

Прокурор Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із клопотанням у кримінальному провадженні за №0000390 відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 31.03.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.203-2 Кримінального кодексу України, у якому просить поновити строк розгляду клопотання про накладення арешту на майно та з метою збереження речових доказів накласти арешт на:

1.Монітор марки «Philips» серійний номер UK;

2.Монітор марки «Philips» серійний номер 2VBA;

3.Монітор марки «Philips» серійний номер 2VOA;

4.Монітор марки «Philips» серійний номер 223V5LSB2/62;

5.Монітор марки «Philips» серійний номер UKOA ;

6.Монітор марки «Philips» серійний номер UKOA;

7.Монітор марки «Philips» серійний номер UKOA ;

8.Монітор марки «Philips» серійний номер 223LSB2162;

9.Системний блок марки «НР» серійний номер CZCB4BRTX;

10.Системний блок марки «НР» серійний номер CZC20644GIR;

11.Системний блок марки «НР» серійний номер CZC 189D3MN;

12.Системний блок марки «НР» серійний номер CZC133012M;

13.Системний блок марки «НР» без маркування та позначень;

14.Системний блок марки «НР» без маркування та позначень;

15.Системний блок марки «НР» серійний номер А71224ТВА;

16.Системний блок марки «НР» серійний номер LC478EP1B4;

17.Жорсткий диск за позначенням «WD»WLAV300295;

18.Жорсткий диск за позначенням «WD» WCAV30029510;

19.Жорсткий диск за позначенням «WD» WCA124430141;

20.Жорсткий диск за позначенням «WD» WMAV3H724088;

21.Жорсткий диск за позначенням «WD» WMAV3F28342;

22.Жорсткий диск за позначенням «WD» WMAV3603212;

23.Жорсткий диск за позначенням «WD» WMAV3600291;

24.Жорсткий диск за позначенням «WD» WMAV31492242;

25.Жорсткий диск за позначенням «WD» 1600АА7Е75МОАО;

26.Жорсткий диск за позначенням «WD» WMAV40264497;

27.Жорсткий диск за позначенням «WD» WCAV32076673;

28.Планшет марки «Huawei» без серійного номеру;

29.Стабілізатор електроструму «UPS» ;

30.Стабілізатор електроструму «UPS» 06;

31.Монітор марки «Samsung» LS22D300;

32.Відео-реєстратор «HIKVISION» DS-7104HWHI-K1.

Клопотання обґрунтовано тим, що досудовим розслідуванням встановлено, що 31.03.2022, близько 11 год. 40 хв., надійшло повідомлення від невідомої особи про те, що в м. Ужгород, вул. Легоцького, 54 функціонує зал з гральними апаратами у вигляді комп`ютерної техніки, в якому здійснюється надання доступу до азартних ігор чи лотерей, які проводяться в мережі Інтернет, без відповідного дозволу.

В ході огляду місця події, який проводився 31.03.2022 року, за адресою вул.Легоцького, 54 м. Ужгород виявлено та вилучено: Монітор марки «Philips» серійний номер UK; Монітор марки «Philips» серійний номер 2VBA; Монітор марки «Philips» серійний номер 2VOA; Монітор марки «Philips» серійний номер 223V5LSB2/62; Монітор марки «Philips» серійний номер UKOA ; Монітор марки «Philips» серійний номер UKOA; Монітор марки «Philips» серійний номер UKOA ; Монітор марки «Philips» серійний номер 223LSB2162; Системний блок марки «НР» серійний номер CZCB4BRTX; Системний блок марки «НР» серійний номер CZC20644GIR; Системний блок марки «НР» серійний номер CZC 189B3MN; Системний блок марки «НР» серійний номер CZC133012M; Системний блок марки «НР» без маркування та позначень; Системний блок марки «НР» без маркування та позначень; Системний блок марки «НР» серійний номер А71224ТВА; Системний блок марки «НР» серійний номер LC478EP1B4; Жорсткий диск за позначенням «WD» WLAV300295; Жорсткий диск за позначенням «WD» WCAV30029510; Жорсткий диск за позначенням «WD» WCA124430141; Жорсткий диск за позначенням «WD» WMAV3H724088; Жорсткий диск за позначенням «WD» WMAV3F28342; Жорсткий диск за позначенням «WD» WMAV3603212; Жорсткий диск за позначенням «WD» WMAV3600291; Жорсткий диск за позначенням «WD» WMAV31492242; Жорсткий диск за позначенням «WD» 1600АА7Е75МОАО; Жорсткий диск за позначенням «WD» WMAV40264497; Жорсткий диск за позначенням «WD» WCAV32076673; Планшет марки «Huawei» без серійного номеру; Стабілізатор електроструму «UPS» ; Стабілізатор електроструму «UPS» 06; Монітор марки «Samsung» LS22D300; Відео-реєстратор «HIKVISION» DS-7104HWHI-K1.

Відповідно до постанови слідчого СВ Ужгородського РУП, від 31.03.2022 року вищеперераховані предмети визнано речовими доказами у кримінальному проводженні, оскільки вони можуть містити сліди кримінального правопорушення та іншу необхідну інформацію для проведення подальшого досудового розслідування та встановлення об`єктивних обставин кримінального провадження.

У клопотанні зазначено, що після проведення даної слідчої дії слідчим було підготовлено клопотання про узаконення проведення огляду, скеровано для погодження прокурору, та скеровано до суду 01.04.2022 року за допомогою поштового зв`язку, до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області. За результатами розгляду даного клопотання 05.04.2022 слідчим суддею винесено ухвалу про залишення даного клопотання без розгляду.

До матеріалів клопотання додано рапорт ЖЄО 3955 від 31.03.2022 року по факту повідомлення про вчинення даного кримінального правопорушення.
Прокурор вказує, що у даному випадку необхідно накласти арешт на майно з метою збереження речових доказів. Вважає, що в іншому випадку не застосувавши вказані заходи, можуть призвести до зникнення та навіть втрати слідів, предметів як речових доказів, або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Зважаючи на те, що вказані предмети є речовими доказами по кримінальному провадженню, так як можуть містити на собі сліди злочину, і підлягають огляду та дослідженню експертним шляхом, і з метою унеможливити знищити сліди, які могли зберегтись на вказаних предметах, прокурор просить накласти на них арешт.

Прокурор у судове засідання не з`явився, будучи належним чином повідомленим про дату, час і місце розгляду клопотання про арешт майна. При цьому, 12.04.2022 року подав заяву, відповідно до змісту якої просив клопотання про арешт майно без його участі, клопотання підтримує у повному обсязі.
Власник тимчасово вилученого майна у судове засідання не з`явився, при цьому, згідно ч.1 ст.172 КПК України неприбуття власника майна у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
У відповідності до ч.4 ст.107 КПК України, у зв`язку з неприбуттям учасників судового провадження фіксування кримінального провадження в суді технічними засобами не здійснювалося.
Згідно ст.131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.
Згідно з ч.3 ст.132 КПК України застосування заходів забезпечення кримінального провадження, зокрема і арешту майна, можливе лише якщо: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.
Відповідно змісту ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Слідчим суддею встановлено, що Ужгородським районним управлінням поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження за №0000390 відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 31.03.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.203-2 Кримінального кодексу України.
Із долученого до матеріалів клопотання витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000390 від 31.03.2022 року слідує, що досудове розслідування у кримінальному провадженні розпочато за фактом того, що 31.03.2022 року близько 11 год. 40 хв. надійшло повідомлення від невідомої особи про те, що в м.Ужгород вул.Тлехаса функціонує незаконний зал з гральними апаратами, який заборонений законом.
З протоколу огляду місця події від 31.03.2022 року слідує, що огляд був проведений слідчим СВ Ужгородського РУП Головного управління Національної поліції в Закарпатській області лейтенантом поліції ОСОБА_4 в приміщенні за адресою: м.Ужгород, вул.Легоцького, 54 та в ході огляду було виявлено та вилучено: крісло чорного кольору без маркування у кількості 9 штук; стіл дерев`яний у кількості 8 штук; монітор марки «Philips» серійний номер UK; Системний блок марки «НР» без маркування та позначень; Монітор марки «Philips» серійний номер 2VBA; Системний блок марки «НР» серійний номер CZCB4BRTX; Системний блок марки «НР» серійний номер CZC20644GIR; Монітор марки «Philips» серійний номер 2VOA; Системний блок марки «НР»; Монітор марки «Philips» серійний номер 223V5LSB2/62; комп`ютерні миші; Системний блок марки «НР» серійний номер CZC 189D3MN; Монітор марки «Philips» серійний номер UKOA ; Монітор марки «Philips» серійний номер UKOA ; Системний блок марки «НР» серійний номер CZC133012M; Монітор марки «Philips» серійний номер UKOA; Системний блок марки «НР» серійний номер А71224ТВА; Системний блок марки «НР» серійний номер LC478EP1B4; Монітор марки «Philips» серійний номер 223LSB2162; жорсткі диски: «WD»WLAV300295; «WD» WCAV30029510; «WD» WCA124430141; «WD» WMAV3H724088; «WD» WMAV3F28342; «WD» WMAV3603212; «WD» WMAV3600291; «WD» WMAV31492242; «WD» 1600АА7Е75МОАО; «WD» WMAV40264497; «WD» WCAV32076673; Планшет марки «Huawei» без серійного номеру; Стабілізатор електроструму «UPS» ; Стабілізатор електроструму «UPS» 06; Монітор марки «Samsung» LS22D300; Відео-реєстратор «HIKVISION» DS-7104HWHI-K1; роутер «Tenda» ЕО96А70, роутер «Tenda» без серійного номеру, роутер TP-Link 66, роутер TP-Link 216В205001026.
Постановою слідчого СВ Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області лейтенанта поліції ОСОБА_4 від 31 березня 2022 року вказані вище вилучені предмети визнано в якості речового доказу в кримінальному провадженні №0000390 від 31.03.2022 року .
Зазначене майно є тимчасово вилученим майном.
Відповідно до ч.2 ст.168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися під час обшуку, огляду.
Відповідно до положень ч.5 ст.171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.
Внесене прокурором в межах кримінального провадження №0000390 відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 31.03.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.203-2 КК України, клопотання про арешт тимчасово вилученого майна подано з пропуском ч.5 ст.171 КПК України.
Згідно прохальної частини клопотання прокурор просить поновити строк розгляду клопотання про накладення арешту на майно.
Відповідно до ст.113,115 КПК України, процесуальні строки - це встановлені законом або відповідно до нього прокурором, слідчим суддею або судом проміжки часу, у межах яких учасники кримінального провадження зобов`язані (мають право) приймати процесуальні рішення чи вчиняти процесуальні дії. Будь-яка процесуальна дія або сукупність дій під час кримінального провадження мають бути виконані без невиправданої затримки і в будь-якому разі не пізніше граничного строку, визначеного відповідним положенням цього Кодексу. Строки, встановлені цим Кодексом, обчислюються годинами, днями і місяцями. При обчисленні строку днями строк закінчується о двадцять четвертій годині останнього дня строку. Якщо відповідну дію належить вчинити в суді або в органах досудового розслідування, то строк закінчується у встановлений час закінчення робочого дня в цих установах.
При цьому слід враховувати положення, закріплені у ст.117 КПК, де визначено, що пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду. Отже, якщо разом із клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна стороною кримінального провадження подається клопотання про поновлення процесуального строку, слідчий суддя, оцінивши причини пропуску строку як поважні, має процесуальну можливість поновлення такого строку ухвалою та розглянути клопотання про арешт майна по суті.
Відповідно до правової позиції Верховного Суду викладеної у постанові від 27 березня 2019 року у справі № 127/17092/18, хоча ст. 117 КПК містить норму щодо поновлення пропущеного строку, але це можливо лише в разі наявності поважних причин пропуску такого строку. Тому при вирішенні питання про поновлення пропущеного строку, до уваги мають братися: тривалість самого процесуального строку; час, який минув з дати завершення процесуального строку; наявність чи відсутність обставин, які об`єктивно перешкоджали особі реалізувати своє право (повноваження) в межах визначеного процесуального строку; поведінку особи, яка звертається з відповідним клопотанням, зокрема, чи вживала особа розумних заходів для того, щоб реалізувати своє право (повноваження) у межах процесуального строку та якнайшвидше після його закінчення (у разі наявності поважних причин його пропуску) та інші доречні обставини.
Згідно долученої до матеріалів клопотання копії протоколу огляду місця події, в ході якого було вилучено майно, на яке прокурор просить накласти арешт, такий був проведений 31.03.2022 року.
Так, клопотання про арешт майна надійшло на адресу суду 12.04.2022 року. Згідно відмітки на поштовому конверті та трекінгу із сайту «Укрпошта» клопотання було здано на пошту 06.04.2022 року.
Прокурор із клопотанням про накладення арешту на вказане майно, яке відповідно положень ч. 1 ст. 167, ч. 2 ст. 168 КПК України є тимчасово вилученим майном, звернувся до слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із пропуском встановленого ч.5 ст.171 КПК України строку, просить поновити строк накладення арешту на майно, який пропущений з поважних причин, разом з тим клопотання не містить обґрунтування поважності причин пропуску процесуального строку для подачі такого клопотання.
Вищенаведене свідчить про відсутність підстав, які можуть бути визнані поважними для поновлення пропущеного строку, та у задоволенні клопотання прокурора про поновлення строку на подачу клопотання про накладення арешту на майно слід відмовити.
Відповідно до положень ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Метою поданого клопотання про арешт майна прокурор визначив збереження речових доказів.
Частиною 10 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
Речовими доказами, відповідно до ст. 98 КПК України, є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
З огляду на положення ч. ч. 2, 3 ст. 170 КПК України, майно, яке відповідає критеріям, визначеним у ст. 98 КПК України повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто є його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.
Відповідно до положень ст. 237 КПК України з метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення слідчий, прокурор проводять огляд місцевості, приміщення, речей та документів. Огляд житла чи іншого володіння особи здійснюється згідно з правилами цього Кодексу, передбаченими для обшуку житла чи іншого володіння особи.
Відповідно до ч. 1 ст. 233 КПК України, ніхто не має права проникнути до житла чи іншого володіння особи з будь-якою метою, інакше як лише за добровільною згодою особи, яка ними володіє, або на підставі ухвали слідчого судді, крім випадків, установлених частиною третьою цієї статті.
Згідно з ч. 3 ст. 233 КПК України, слідчий, прокурор має право до постановлення ухвали слідчого судді увійти до житла чи іншого володіння особи лише у невідкладних випадках, пов`язаних із врятуванням життя людей та майна чи з безпосереднім переслідуванням осіб, які підозрюються у вчиненні злочину. У такому випадку прокурор, слідчий за погодженням із прокурором зобов`язаний невідкладно після здійснення таких дій звернутися з клопотанням про проведення обшуку до слідчого судді. Слідчий суддя розглядає таке клопотання згідно з вимогами статті 234 цього Кодексу, перевіряючи, крім іншого, чи дійсно були наявні підстави для проникнення до житла чи іншого володіння особи без ухвали слідчого судді. Якщо прокурор відмовиться погодити клопотання слідчого про обшук або слідчий суддя відмовить у задоволенні клопотання про обшук, встановлені внаслідок такого обшуку докази є недопустимими, а отримана інформація підлягає знищенню в порядку, передбаченому статтею 255 цього Кодексу.
В ч.2 ст.173 КПК України встановлено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).
Як вбачається з матеріалів клопотання огляд за адресою: м.Ужгород, вул.Легоцького, 54, в результаті якого було вилучено майно, на яке прокурор просить накласти арешт, відбулося до постановлення ухвали слідчого судді та без добровільної згоди особи, яка ним володіє. Крім цього у клопотанні не зазначено відомостей про власника чи володільця приміщення, де проводився огляд.

Із автоматизованої системи документообігу суду «Д3» слідує, що ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 12 квітня 2022 року справа № 308/4273/22 (1-кс/308/1399/22) в поновленні строку на подачу клопотання про надання дозволу на проведення обшуку відмовлено. У задоволенні клопотання слідчого СВ Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області лейтенанта поліції ОСОБА_4 , погоджене прокурором Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні за №0000390 відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 31.03.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.203-2 Кримінального кодексу України, про надання дозволу на проведення обшуку відмовлено.
Оскільки слідчим суддею було відмовлено у задоволенні клопотання про обшук, тому встановлені внаслідок такого огляду (обшуку) докази, а ними є речі, які є предметом розгляду клопотання про арешт майна, відповідно до вимог ч. 3 ст. 233 КПК України слід вважати недопустимими, а отримана інформація підлягає знищенню в порядку, передбаченому ст.255 цього Кодексу.
Статтею 173 КПК України передбачено, що слідчий суддя відмовляє у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.
Слідчий суддя зазначає, що визнання стороною обвинувачення арештованого майна речовим доказом у даному кримінальному провадженні, не може бути єдиною умовою для накладення на нього арешту.
За таких підстав, враховуючи викладене, слідчий суддя вважає, що прокурор не довів необхідність арешту майна з метою збереження його як речового доказу, оскільки вилучення вказаного майна відбулось з порушенням норм процесуального права і таке майно є недопустимим доказом по даному кримінальному провадженню та клопотання про арешт тимчасово вилученого майна було подано із пропуском встановленого ч.5 ст.171 КПК України строку.
У своїх висновках ЄСПЛ неодноразово нагадував, що перша та найважливіша вимога статті 1 Протоколу 1 полягає в тому, що будь-яке втручання публічної влади в право на мирне володіння майном має бути законним.
Необхідності накладення арешту на вказане майно з інших підстав, ніж забезпечення збереження речових, доказів прокурор у клопотанні не зазначав.
Відповідно до положень ч.1 ст.173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.
За таких обставин, доводи клопотання про арешт майна слідчий суддя вважає необґрунтованими, а правові підстави для його застосування недоведеними, у зв`язку із чим приходить до висновку, що в задоволенні клопотання слід відмовити.
Відповідно до положень п.2, ч.1 ст.169 КПК України тимчасово вилучене майно повертається особі, у якої воно було вилучено за ухвалою слідчого судді чи суду, у разі відмови у задоволенні клопотання прокурора про арешт цього майна.
Керуючись ст.ст. 169,170-173, 309, 372, 376, 395 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання прокурора Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 про поновлення процесуального строку, - відмовити.
У задоволенні клопотання прокурора Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні за №0000390 відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 31.03.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.203-2 Кримінального кодексу України, про арешт майна, - відмовити.
Повернути тимчасово вилучене майно особі, у якої воно було вилучено.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не буде подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного
суду Закарпатської області ОСОБА_1