Єдиний унікальний номер 341/408/22
Номер провадження 1-кс/341/87/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 квітня 2022 року місто Галич

Слідчий суддя Галицького районного суду Івано-Франківської області ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурорки ОСОБА_3 ,
підозрюваного ОСОБА_4 ,
захисника ОСОБА_5 ,
розглянув клопотання слідчої ОСОБА_6 , погоджене з прокуроркою Галицького відділу Івано-Франківської окружної прокуратури ОСОБА_7 , подане в межах здійснення досудового розслідування в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 18 квітня 2022 року під № 0000047, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та жителя м. Бурштина, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , українця, громадянина України, з середньою спеціальною освітою, не одружений, не працює, раніше не судимий,

який підозрюється у вчинені злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

В С Т А Н О В И В:

Слідча за погодженням з прокурором звернулась до слідчого судді із зазначеним клопотанням. Клопотання обґрунтоване наступним.

Досудовим розслідуванням установлено, що 17.04.2022 близько 20 години 00 хвилин, ОСОБА_4 спільно зі своєю дівчиною ОСОБА_8 прийшли за місцем його проживання у АДРЕСА_1 , де в той час знаходилась його матір ОСОБА_9 .

У приміщенні будинку між матір`ю та ОСОБА_4 виник словесний конфлікт, в ході якого він ображав матір ОСОБА_9 нецензурними словами та штовхнув у плече, на що вона обурилася та пішла до іншої квартири за адресою АДРЕСА_2 . Про те, що син ОСОБА_4 ображав нецензурною лайкою та штовхнув її, матір повідомила своїй дочці ОСОБА_10 та зятю ОСОБА_11 , які вирішили піти та вияснити з ним відносини.

Прийшовши за місцем проживання своєї матері та брата ОСОБА_4 у АДРЕСА_1 , ОСОБА_10 та її чоловік ОСОБА_11 просили покинути помешкання ОСОБА_4 спільно з його дівчиною ОСОБА_8 , через його агресивну поведінку щодо матері.

У зв`язку з цим між вказаними особами виник конфлікт, в ході якого ОСОБА_4 почав висловлюватися нецензурними словами і ображати свою сестру ОСОБА_10 та наніс їй один удар рукою в ліву щоку. Побачивши агресивну поведінку в сторону своєї дружини, ОСОБА_11 заступився за неї, внаслідок чого між чоловіками виникла бійка, яка тривала протягом 2 хвилин, після закінчення якої ОСОБА_11 та ОСОБА_10 вийшли в коридор та ОСОБА_4 , маючи на меті продовжити бійку, вибіг слідом за ними.

Продовжуючи бійку у коридорі, ОСОБА_4 узяв з тумбочки ножиці та правою рукою, у якій були ножиці, замахнувся в напрямку голови сестри ОСОБА_10 .

Однак, у цей час ОСОБА_12 заступився за свою дружину ОСОБА_10 , внаслідок чого ОСОБА_4 , реалізовуючи свій злочинний намір, спрямований на умисне спричинення тілесних ушкоджень, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи настання суспільно небезпечних наслідків у вигляді заподіяння тяжких тілесних ушкоджень та бажаючи їх настання, умисно наніс ножицями удар у ліву скроневу ділянку голови ОСОБА_11 , в результаті чого спричинив останньому тілесні ушкодження у вигляді відкритого проникаючого вдавленого перелому скроневої кістки зліва, які відповідно Правил судово-медичного визначення ступеня тяжкості тілесних ушкоджень, затверджених наказом Міністерства охорони здоров`я України від 17.01.1995 № 6, відносяться до тяжких тілесних ушкоджень, що небезпечні для життя.

18 квітня 2022 року о 08 годі 20 хвилин ОСОБА_4 затримано у порядку ст. 208 КПК України.

18 квітня 2022 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Допитаний як підозрюваний ОСОБА_4 частково визнав вину у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, вказав обставини вчинення злочину.

Вина ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1. ст. 121 КК України, повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами: показами потерпілої ОСОБА_10 , протоколом огляду місця події від 17.04.2022, показами свідків ОСОБА_9 та ОСОБА_13 .

За вчинення інкримінованого ОСОБА_4 кримінального правопорушення передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років і згідно зі ст. 12 КК України такий злочин належить до категорії тяжких.

Вказані обставини дають достатні підстави вважати, що перебуваючи на волі, підозрюваний, з метою уникнення кримінальної відповідальності за вчинення тяжкого злочину, буде переховуватися від слідства та суду, незаконно впливати на потерпілого та свідків, не маючи міцних соціальних зв`язків, може у будь-який момент з метою уникнення кримінальної відповідальності покинути місце свого постійного проживання та переховуватись від суду, може вчинити нове кримінальне правопорушення та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, що свідчить про неможливість запобігання цим ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів.

У судовому засіданні прокурорка клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підтримала та просила його задовольнити. Прокурорка просила заставу не призначати, оскільки інкриміноване діяння вчинене із застосуванням насильства.

Захисник та ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечили щодо застосування щодо підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Просили обрати йому більш м`який запобіжний захід у виді застави у мінімальному розмірі. При цьому захисник пояснив, що ОСОБА_4 захищався під час нападу ОСОБА_12 , а викладені у підозрі і клопотанні обставини не відповідають дійсним фактичним обставинам справи.

Також у судовому засіданні отримано пояснення ОСОБА_8 , яка повідомила, що є нареченою підозрюваного і перебуває на 23 тижні вагітності, просила не обирати ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Надаючи правову оцінку клопотанню слідчої, слідчий суддя виходить з такого.

Відповідно до ст. ст. 131-132 КПК України запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду.

Відповідно до ч. 1, п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.

Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, слідчий суддя враховує вимоги п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому ризик переховування від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Вирішуючи клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує тяжкість кримінального правопорушення, у скоєнні якого підозрюється ОСОБА_4 , обґрунтованість повідомленої підозри, яка підтверджена показаннями свідків, визнанням з боку підозрюваного факту спричинення тілесних ушкоджень ОСОБА_12 , посередню характеристику за місцем проживання, відсутність у підозрюваного постійного джерела доходу та достатньо стійких соціальних зв`язків, оскільки власної сім`ї на цей час не створив, діти відсутні.

Під час досудового слідства встановлено, а в судовому засіданні підтверджено, наявність ризиків, передбачених пунктами 1 та 3 частини першої статті 177 КПК України.

Зокрема, відповідно до пунктів 1, 3 частини першої статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків.

Таких висновків слідчий суддя дійшов з огляду на тяжкість передбаченого покарання та відсутність достатньо стійких соціальних зв`язків, що свідчить про наявність ризиків, передбачених пунктом 1 ч. 1 ст. 177 КПК України. З огляду на те, що свідками і потерпілим у цьому кримінальному провадженні є родичі підозрюваного, які, зокрема, проживають разом із ним, слідчий суддя вважає обґрунтованим посилання сторони обвинувачення на наявність ризиків, передбачених пунктом 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Вирішуючи це клопотання, слідчий суддя бере до уваги те, яким способом та яким предметом було нанесено удар потерпілому, а саме, що ОСОБА_4 наніс потерпілому перший же удар ножицями в ділянку скроневої частини голови. Тобто, вказані дії свідчать про особливу небезпеку для життя та здоров`я потерпілого.

Також, у судовому засіданні підозрюваний підтвердив, що раніше перебував на сезонних роботах за кордоном, на цей час не працевлаштований. Вказане слідчий суддя розцінює як об`єктивну можливість ОСОБА_4 покинути місце постійного проживання та межі області, дивлячись на відсутність достатньо стійких соціальних зв`язків.

Відтак, слідчий суддя дійшов висновку, що докази та обставини, на які посилається слідча у клопотанні, дають достатні підстави вважати, що для запобігання ризиків, які зазначені у клопотанні та наведені вище, застосування більш м`якого запобіжного заходу є недостатнім для забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та запобігання згаданих ризиків, зокрема передбачених п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України. Своєю чергою тримання під вартою є співмірним та доцільним для забезпечення дієвості цього кримінального провадження.

Разом з тим, під час постановлення ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченими обов`язків, передбачених цим Кодексом (ч. 3 ст. 183 КПК України).

Згідно з приписами частини четвертої статті 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні, зокрема, щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

Злочин, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , вчинено із застосуванням насильства. Проте, слідчий суддя бере до уваги показання підозрюваного та потерпілої ОСОБА_10 , які відрізняються від обставин, викладених у оголошеній підозрі. Зокрема, потерпіла та ОСОБА_4 зазначили, що перед нанесенням удару ножицями потерпілі вибігли за підозрюваним у коридор, тоді як в оголошеній підозрі зазначено про переслідування ОСОБА_4 потерпілих.

З огляду на те, що не визначати заставу є правом, а не обов`язком слідчого судді, неоднозначність установлених у ході досудового розслідування обставин, спричинення тілесних ушкоджень потерпілому під час сімейної конфліктної ситуації, наявність у підозрюваного вагітної нареченої, яка потребує його допомоги, слідчий суддя дійшов висновку про можливість визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України

Розмір застави відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину визначається у межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Слідчий суддя дійшов переконання, що в засіданні поза об`єктивним сумнівом доведено відсутність можливості застосування більш м`якого запобіжного заходу, а відтак клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_4 необхідно задовольнити із визначенням розміру застави.

Слідчий суддя вважає за необхідне визначити заставу відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України в розмірі 25 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто у сумі 62025,0 гривень у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Галицького районного суду Івано-Франківської області, оскільки такий запобіжний захід є достатнім для забезпечення дієвості цього кримінального провадження.

Відповідно до ч. 7 ст. 182 КПК України у випадках, передбачених ч. 3 або 4 ст. 183 КПК України, підозрюваний, обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, встановленому в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Окрім цього, слідчий суддя вважає за необхідне відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України у разі внесення застави покласти на підозрюваного такі обов`язки:

1. прибувати до визначеної службової особи - слідчого, прокурора або суду, із визначеною періодичністю;

2. не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3. повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання або місця роботи;

4. утримуватись від спілкування з потерпілими, свідками.

Відповідно до ч. 4 ст. 202 КПК України підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у цій ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому перебуває підозрюваний, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання останнього під вартою.

Згідно з приписами статті 198 КПК України висловлені в ухвалі слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень.

Виходячи із викладеного, керуючись статтями 131, 132, 176-178, 182-184, 194, 197, 202, 205, 309, 369-372, 395 КПК України слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити частково.

Застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та жителя м. Бурштина, який проживає за адресою: АДРЕСА_1 , українця, громадянина України, з середньою освітою, не одруженого, не працюючого, раніше не судимого, терміном до 16 червня 2022 року включно.

Тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 здійснювати в Державній установі «Івано-Франківська установа виконання покарань (№12)».

Заставу визначити у розмірі 25 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто у сумі 62025 (шістдесят дві тисячі двадцять п`ять) гривень 00 коп. у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу в розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.

У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_4 наступні обов`язки:

1. прибувати до визначеної службової особи - слідчого, прокурора або суду, із визначеною періодичністю;

2. не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3. повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання або місця роботи;

4. утримуватись від спілкування з потерпілими, свідками.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави у визначеному у цій ухвалі розмірі, оригінал документа із відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення. Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю Галицького районного суду.

У разі внесення застави та з моменту звільнення з-під варти у зв`язку із внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.

Ухвала слідчого судді підлягає до негайного виконання після її проголошення.

Контроль за виконанням ухвали покласти на Галицький відділ Івано-Франківської окружної прокуратури .

Строк дії ухвали шістдесят днів, тобто до 16 червня 2022 року.

Про прийняте рішення повідомити зацікавлених осіб.

Ухвала може бути оскаржена до Івано-Франківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Івано-Франківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддяОСОБА_14