Справа № 357/5222/22
У Х В А Л А

04 липня 2022 року м. Біла Церква

Слідчий суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 , перевіривши клопотання ОСОБА_2
про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0002492 від 15.10.2021 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України,

У С Т А Н О В И В:

01.07.2022 до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області надійшло клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0002492 від 15.10.2021 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України, а саме: на належний їй вантажний автомобіль марки «DAF XF95.430» д.н.з. НОМЕР_1 з напівпричепом «KRONE SDP27» д.н.з. НОМЕР_2 .

Вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до висновку про його повернення у зв`язку з наступним.

У відповідності до ч.3 ст.26 КПК України, слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом. З аналізу цих норм слідує висновок, що термін «винесені на розгляд сторонами» передбачає відповідну встановлену процедуру оформлення і подання заяви, зокрема, її підписання заявником. А суддя уповноважений розглядати заяви, які подані конкретною особою та підписані нею.

Клопотання від ОСОБА_2 про скасування арешту майна надійшло до Білоцерківського міськрайонного суду не в паперовому, а в електронному вигляді без накладення електронного цифрового підпису.

Отже, після отримання клопотання ОСОБА_2 слідчим суддею виявлено, що останнє не підписане заявником у встановленому законодавством порядку, оскільки не містить його власноручного та електронного підпису. Тож ідентифікувати особу, що подала скаргу неможливо, оскільки підпис - реквізит документа, який надає йому юридичну силу і свідчить про відповідність його змісту волевиявленню цієї особи відсутній.

Відповідно до вимог Національного стандарту України «Уніфікована система організаційно-розпорядчої документації. Вимоги до оформлення документів» ДСТУ 4163-2020, затвердженого Наказом Державного підприємства Український науково-дослідний і навчальний центр проблем стандартизації, сертифікації та якості від 01.07.2020 № 144, серед обов`язкових реквізитів, які має документ, є наявність підпису.

Слідчий суддя зазначає, що Кримінальний процесуальний кодекс України та чинне законодавство вимагає подання до суду для розгляду оригіналів документів (заяв, скарг, клопотань). Оригінал документа може бути в паперовій формі або в електронній.

Подання до суду клопотання в електронному вигляді не звільняє особу від обов`язку дотримуватися правил, за якими мають подаватися такі документи. Зокрема, клопотання, подане в електронному вигляді, має відповідати вимогам Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг». Відповідно до ст.ст. 5, 6 цього Закону для ідентифікації автора електронного документа (інформація в якому зафіксована у вигляді електронних даних, включаючи обов`язкові реквізити документа) може використовуватися електронний підпис. Створення електронного документа завершується накладенням електронного підпису.

Згідно із ст. 1 Закону України « Про електронний цифровий підпис », електронний цифровий підпис - вид електронного підпису, отриманого за результатом криптографічного перетворення набору електронних даних, який додається до цього набору або логічно з ним поєднується і дає змогу підтвердити його цілісність та ідентифікувати підписувача. Електронний цифровий підпис накладається за допомогою особистого ключа та перевіряється за допомогою відкритого ключа.

Відповідно до ч. 1 ст. 7 Закону України "Про електронні документи та електронний документообіг" оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронні довірчі послуги". А цей Закон в свою чергу презюмує відповідність власноручному підпису лише кваліфікованого електронного підпису, який має таку саму юридичну силу, як і власноручний підпис (ч. 4 ст. 18 Закону України "Про електронні довірчі послуги"). Отже, оригіналом заяви як електронного документа є відповідний файл, до якого доданий (або логічно з ним пов`язаний) кваліфікований електронний підпис особи (зазвичай з розширенням p7s). Однак в додатках такі документи відсутні.

Документ же в паперовій формі передбачає обов`язкову наявність оригіналу власноручного підпису особи, як обов`язкового реквізиту. Однак направлене ОСОБА_2 клопотання оригіналу підпису не містить. Слідчий суддя дійшов висновку, що направлений документ створений шляхом перетворення в електронну форму оригіналу паперового документу (сканування або фотографування), а отже є електронною копією оригіналу паперового документа (фотокопією) його скарги. Однак Кримінальний процесуальний кодекс України не передбачає можливості подання до суду копії клопотання.

За таких умов слідчий суддя не має можливості ні ідентифікувати автора скарги, ні перевірити справжність кваліфікованого електронного підпису. Тому клопотання не може вважатися поданим у порядку ст. 174 КПК України.

Також слідчий суддя вважає за необхідне вказати на те, що порядок функціонування підсистем електронного суду на даний час врегульовано Положенням про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26.11.2010 року № 30.

Згідно з п.п.1, 2, 6 розділу ХІ вказаного Положення обмін електронними документами між судом, ОСП, фізичними особами та учасниками судового процесу забезпечується засобами підсистеми електронного суду.

Учасники судового процесу за допомогою зареєстрованого електронного кабінету можуть надсилати копії електронних документів іншим учасникам судової справи, крім випадків, коли інший учасник не має зареєстрованого електронного кабінету, подавати позовні заяви та інші передбачені законом процесуальні документи, що подаються до суду і можуть бути предметом судового розгляду, а також отримувати судові рішення та інші електронні документи.

При цьому названі норми законодавства не мають на меті обмеження права особи на звернення до суду, а слугують гарантом недопущення порушення прав таких осіб й можливого зловживання зі сторони третіх осіб.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини її основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава - учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Відсутність підпису заявника (оригіналу власноручного підпису або кваліфікаційного електронного підпису) свідчить про те, що клопотання не виражає особисту волю особи, яка звернулася до суду та позбавляє слідчого суддю можливості ідентифікувати особу, яка звертається до суду у такій формі та вирішувати порушені в такому клопотанні питання.

За викладеного слідчий суддя приходить до висновку про необхідність повернення такого клопотання з додатками особі, яка її подала.

Керуючись ст.ст. 26, 174, 309 КПК України слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0002492 від 15.10.2021 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України, яке надійшло на офіційну електронну адресу Білоцерківського міськрайонного суду Київської області повернути заявнику, роз`яснивши, що повернення клопотання не позбавляє її права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_3