Єдиний унікальний номер 205/5728/22
Провадження № 1-кс/205/1378/22
08.09.2022 року м. Дніпро
07.09.2022 р. до Ленінського районного суду міста Дніпропетровська надійшло клопотання старшого слідчого СВ ВП №3 ДРУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Західної окружної прокуратури м.Дніпра ОСОБА_4 , про арешт майна.
В обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що 05.09.2022 р. до ВП №3 ДРУП ГУ НП в Дніпропетровській області, надійшла заява від ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживає: АДРЕСА_1 , який просить прийняти міри до невстановленої особи, яка 05.09.2022 р. близько 21 години 30 хвилин, знаходячись за адресою: м. Дніпро, ст. Мігурінець у Новокодацькому лісництві, незаконно здійснювали порубку лісу. 05.09.2022 р. під час огляду місця події за адресою: садове товариство «Мігурінець» в м. Дніпро, поблизу вулиці Старий шлях, 184 на території Новокодацького лісництва, згідно протоколу огляду місця події було виявлено та вилучено: бензинову пилу червоного кольору з написом «HUSGVARNA 5200 SPECIAL», рюкзак чорно - зеленого кольору з вмістом, вилучені до ВП №3 ДРУП. Вилучені предмети визнані речовим доказом у кримінальному провадженні. Слідчий просить накласти арешт на вилучене майно.
До початку розгляду клопотання, слідчим ОСОБА_3 подана заява про розгляд клопотання у її відсутність, також у заяві зазначено, що клопотання підтримує в повному обсязі, із підстав, наведених у ньому та просить слідчого суддю задовольнити вказане клопотання.
На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України, клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.
Частиною 1 статті 172 КПК України передбачено окрім іншого, що неприбуття слідчого, прокурора у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.
Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, суд визнав можливим прийняти рішення по суті клопотання у відсутність не з`явившихся осіб, оскільки їх не прибуття не перешкоджає розгляду клопотання на підставі наданих доказів.
Вивчивши клопотання та докази, якими обґрунтовується клопотання, приходжу до наступних висновків.
Відповідно до ст. 170 ч. 1, 2 КПК України арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.
Слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 цього Кодексу. Крім того, у випадку задоволення цивільного позову суд за клопотанням прокурора, цивільного позивача може вирішити питання про накладення арешту на майно для забезпечення цивільного позову до набрання судовим рішенням законної сили, якщо таких заходів не було вжито раніше.
Критеріями майна, на яке може бути накладено арешт, визначеними ч. 2 ст. 167 КПК України, є наявність підстав вважати, що такі речі, документи або гроші були підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.
Як вказує ст. 173 ч. 2 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) достатність доказів, що вказують на вчинення особою кримінального правопорушення; 3) розмір можливої конфіскації майна, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та цивільного позову; 4) наслідки арешту майна для інших осіб; 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.
05.09.2022 р. під час огляду місця події за адресою: садове товариство «Мігурінець» в м. Дніпро, поблизу вулиці Старий шлях, 184 на території Новокодацького лісництва, згідно протоколу огляду місця події було виявлено та вилучено: бензинову пилу червоного кольору з написом «HUSGVARNA 5200 SPECIAL», рюкзак чорно - зеленого кольору з вмістом, вилучені до ВП №3 ДРУП.
Вилучене під час обшуку майно визнано речовими доказами по справі на підставі постанови слідчого від 06.09.2022 р.
За таких обставин, слідчий суддя вважає, що доводи слідчого про накладення арешту на вилучене майно 05.09.2022 року в ході проведення огляду місця події, є обґрунтованими та заслуговують на увагу, оскільки на ньому можуть зберегтися сліди кримінального правопорушення, і воно може бути доказами під час судового розгляду.
На підставі викладеного, слідчим доведено наявність підстав для арешту майна, тож наявні законні підстави для задоволення клопотання.
На підставі вищевикладеного та керуючись ст. 172,173 КПК України, слідчий суддя,-
Копію ухвали не пізніше наступного робочого дня після її постановлення надіслати слідчому, прокурору.
Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1