ДЗЕРЖИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КРИВОГО РОГУ
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А
іменем України
Справа № 210/2815/22
Провадження № 1-кс/210/1267/22

"09" вересня 2022 р.

Слідчий суддя Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
сторони та учасники кримінального провадження, які беруть участь у розгляді клопотання: прокурор Криворізької південної окружної прокуратури ОСОБА_3 , підозрюваний ОСОБА_4 , захисник підозрюваного - адвокат ОСОБА_5 , за участі слідчого СВ відділення поліції №2 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 ,,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання старшого слідчого слідчого відділення відділення поліції №2 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Криворізької південної окружної прокуратури ОСОБА_3 , в межах кримінального провадження, внесеного до ЄРДР 06 вересня 2022 року за № 0001127
про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:
ОСОБА_4 , народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Кривий Ріг, Дніпропетровської області, громадянина України, освіта середня, не одруженого, на утриманні неповнолітніх дітей не маючого, не працевлаштованого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого:
-03.06.2020 вироком Довгинцевського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області за ч.3 ст.15, ч.2 ст.185, ч.2 ст.185, ч.3 ст. 185, ч.1 ст.70, ч.4 ст.70 КК України до покарання у вигляді позбавлення волі строком на 4 роки 5 місяців. Звільнився 10.08.2022 року з Софіївської ВК №45,
підозрюється за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України,
ВСТАНОВИВ:
Слідчому судді Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області 09 вересня 2022 року надійшло вищевказане клопотання старшого слідчого слідчого відділення відділення поліції №2 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Криворізької південної окружної прокуратури ОСОБА_3 , в межах кримінального провадження, внесеного до ЄРДР 06 вересня 2022 року за № 0001127 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 .
Прокурор у судовому засіданні підтримав клопотання, з мотивів викладених у ньому, просив його задовольнити. Зазначає, що інші більш м"які запобіжні заходи не можуть бути застосовані щодо ОСОБА_4 , оскільки метою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою забезпечує запобігання спробам підозрюваного ОСОБА_4 переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється. Крім того, у підозрюваного відсутні міцні соціальні зв`язки, які б дозволяли обрати інший більш м"який запобіжний захід.
Слідчий підтримала подане клопотання.
Підозрюваний не заперечував проти задоволення клопотання.
Захисник підозрюваного - адвокат ОСОБА_5 , з урахуванням думки підозрюваного, не заперечував проти задоволення клопотання.
Виклад обставин та правова кваліфікація
В провадженні СВ відділення поліції №2 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001127 від 06.09.2022 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185 КК України.
Нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням здійснюється Криворізькою південною окружною прокуратурою.
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , будучи неодноразово судимим, останній раз 03.06.2020 вироком Довгинцевського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області за ч.3 ст.15, ч.2 ст.185, ч.2 ст.185, ч.3 ст. 185, ч.1 ст.70, ч.4 ст.70 КК України до покарання у вигляді позбавлення волі строком на 4 роки 5 місяців, маючи не зняту та не погашену у встановленому законом порядку судимості за вчинення умисних корисливих злочинів, належних висновків для себе не зробив, на шлях виправлення не став та підозрюється у вчиненні умисного, корисливого кримінального правопорушення за наступних обставин:
У зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України Президентом України підписано Указ №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні, на підставі чого з 05:30 години 24 лютого 2022 року у Україні запроваджено воєнний стан, у період якого 07.09.2022 року близько о 08:00 годинні (більш точний час досудовим розслідування встановити не вдалось), проходячи по ринку «Соцмісто» по вул. Соборності в Металургійному районі міста Кривого Рогу навпроти будинку №10 за вищевказаною адресою, побачив припаркований автомобіль марки «ВАЗ-21011» з державним реєстраційним номером. НОМЕР_1 , помаранчевого кольору, власник якого є ОСОБА_7 , та в цей момент у нього раптово виник умисел на таємне викрадення акумулятора з вищевказаного автомобіля та звернення його на свою користь.
Надалі, ОСОБА_4 усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечний наслідок, з корисливих мотивів, переслідуючи корисливу мету, спрямовану на таємне викрадення чужого майна та обернення його на свою користь, повторно, впевнившись, у відсутності свідків та очевидців, підійшов до вищевказаного автомобіля, візуально оглянув, трохи при підняв капот автомобіля, посмикуючи за трос замку капота відчинив капот, тим самим проник до підкапотного простіру, що є сховищем, від`єднав клеми живлення і дістав з автомобіля акумулятор марки «VEGA» extra power, 12В, 60Ач, вартість якого згідно висновку судово-товарознавчої експертизи № 2191 від 07.09.2022 складає 323,88 гривень, з яким в подальшому пішов з місця вчинення злочину.
Таким чином ОСОБА_4 своїми умисними діями, які спрямовані на таємне викрадення чужого майна та обернення його на свою користь завдав матеріального збитку ОСОБА_7 майнового збитку на загальну суму 323,88 гривень
Окрім того, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , 06.09.2022 року близько о 10:20 годинні (більш точний час досудовим розслідування встановити не вдалось), проходячи по ринку «Соцмісто» по вул. Соборності в Металургійному районі міста Кривого Рогу навпроти будинку №4 за вищевказаною адресою, побачив припаркований автомобіль марки «ВАЗ-2107» з державним реєстраційним номером. НОМЕР_2 , білого кольору, власник якого є ОСОБА_8 , та в цей момент у нього раптово виник умисел на таємне викрадення акумулятора з вищевказаного автомобіля та звернення його на свою користь.
Надалі, ОСОБА_4 усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечний наслідок, з корисливих мотивів, переслідуючи корисливу мету, спрямовану на таємне викрадення чужого майна та обернення його на свою користь, повторно, впевнившись, у відсутності свідків та очевидців, підійшов до вищевказаного автомобіля, візуально оглянув, за допомогою власної фізичної сили та здобутих раніше навиків відчиення капотів автомобілів, не механічним чином, під час крадіжок акумуляторів, відчинив капот вищезазначеного автмообіля, тим самим проник до підкапотного простіру, що є сховищем, від`єднав клеми живлення і дістав з автомобіля акумулятор марки «FORCE», 12В, 60Ач, вартість якого згідно висновку судово-товарознавчої експертизи № 2209 від 08.09.2022 складає 1109,97 гривень, з яким в подальшому пішов з місця вчинення злочину.
Таким чином ОСОБА_4 своїми умисними діями, які спрямовані на таємне викрадення чужого майна та обернення його на свою користь завдав матеріального збитку ОСОБА_8 майнового збитку на загальну суму 1109,97 гривень.
Окрім того, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , 05.09.2022 року, близько о 08:20 годинні (більш точний час досудовим розслідування встановити не вдалось), проходячи повз адміністративнох будівлі «Криворіжгаз» по пр. Металургів в Металургійному районі міста Кривого Рогу навпроти будинку №1 за вищевказаною адресою, побачив припаркований автомобіль марки «ВАЗ-2103» з державним реєстраційним номером. НОМЕР_3 , білого кольору, власник якого є ОСОБА_9 , та в цей момент у нього раптово виник умисел на таємне викрадення акумулятора з вищевказаного автомобіля та звернення його на свою користь.
Надалі, ОСОБА_4 усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечний наслідок, з корисливих мотивів, переслідуючи корисливу мету, спрямовану на таємне викрадення чужого майна та обернення його на свою користь, повторно, впевнившись, у відсутності свідків та очевидців, підійшов до вищевказаного автомобіля, візуально оглянув, за допомогою власної фізичної сили та здобутих раніше навиків відчиення капотів автомобілів, не механічним чином, під час крадіжок акумуляторів, відчинив капот вищезазначеного автмообіля, тим самим проник до підкапотного простіру, що є сховищем, від`єднав клеми живлення і дістав з автомобіля акумулятор марки «WESTA», 12В, 60Ач, вартість якого згідно висновку судово-товарознавчої експертизи № 2210 від 08.09.2022 складає 1595,83 гривень, з яким в подальшому пішов з місця вчинення злочину.
Таким чином ОСОБА_4 своїми умисними діями, які спрямовані на таємне викрадення чужого майна та обернення його на свою користь завдав матеріального збитку ОСОБА_9 майнового збитку на загальну суму 1595,83 гривень.
Дії ОСОБА_4 кваліфіковано за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, за ознаками таємного викрадення чужого майна (крадіжка), вчинена повторно, поєднана з проникненням у сховище, в умовах воєнного стану, про що йому було повідомлено про підозру.
У зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України та запровадженням воєнного стану згідно Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022 р. №64/22, відповідно до якого 07 березня 2022 року набув чинності Закон України «Про внесення змін до Кримінального кодексу України щодо посилення відповідальності за мародерство». Даним Законом було внесено зміни до низки статей Кримінального кодексу України, а також посилено покарання передбачене статтею 185 (крадіжка), даний злочин доповнився кваліфікуючою ознакою скоєння в умовах воєнного стану. Тому від тепер за вчинення злочинів в умовах воєнного або надзвичайного стану відповідальність стала більш жорсткою, та за крадіжку (таємне викрадення чужого майна) порушнику загрожує позбавлення волі на строк від 5 до 8 років.
Підставами для пред`явлення підозри ОСОБА_4 у вчинені кримінального правопорушення є наявність достатніх доказів зібраних в ході досудового розслідування, а саме: протоколом про прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення; протоколом затримання від 07.09.2022 року, протоколом допиту потерпілого ОСОБА_8 від 06.09.2022 року, протоколами допиту свідків ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , протоколами пред`явлення особи для впізнання зі свідком ОСОБА_10 від 08.09.2022 року, протоколом огляду документу від 07.09.2022 року, протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 від 07.09.2022 року.
У вчиненні кримінального правопорушення підозрюється ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженець м. Кривого Рогу, Дніпропетровської області, громадянин України, з середньою освітою, не одружений, на утриманні неповнолітніх дітей не має, не працевлаштований, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимий: 03.06.2020 року вироком Довгинцевського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області за ч.3 ст.15, ч.2 ст.185, ч.2 ст.185, ч.3 ст. 185, ч.1 ст.70, ч.4 ст.70 КК України.
Виходячи з принципу презумпції невинуватості особи, приймаючи до уваги наявність існування обґрунтованих ризиків, передбачених ст.177 КПК України, зважуючи всі факти «за» і «проти» існування реального суспільного інтересу суспільного інтересу, який, при належному обліку принципу презумпції невинності, виправдовує відступ від вимоги забезпечення поваги до особистої свободи, тому застосування саме виключного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 за твердженням сторони обвинувачення, є обґрунтованим, а запобігти встановленим ризикам, шляхом застосуванням більш м`яких запобіжних заходів ніж тримання під вартою неможливо.
Мотивація суду
У відповідності до ст. 12 КПК України під час кримінального провадження ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом.
Розділ ІІ Кримінального процесуального кодексу України визначає, що з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи забезпечення цього провадження. Порядок застосування до особи запобіжних заходів визначений главою 18 КПК України. Згідно з частиною 1 статті 176 КПК України одним із запобіжних заходів є тримання під вартою.
У відповідності до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому статтями 276 - 279 КПК України повідомлено про підозру, особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення (ч. 1 ст. 42 КПК України).
Як підтверджується витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань від 06 вересня 2022 року за № 0001127 було внесено відомості за фактом вчинення кримінального правопорушення, що за своїми ознаками підпадають під правову кваліфікацію за ч. 4 ст. 185 КК України.
ОСОБА_4 було повідомлено про підозру на підставі зібраних доказів у кримінальному провадженні №0000629 у вчиненні кримінального правопорушення за ч. 4 ст. 185 КК України, « за ознаками крадіжки, - таємного викрадення чужого майна, вчиненої повторно, поєднана з проникненням у сховище, в умовах воєнного стану».
Отже, у відповідності до вимог статті 42 КПК України ОСОБА_4 набув статусу підозрюваного.
На підставі статті 183 Кримінального процесуального кодексу України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам кримінальним провадження.
Разом з тим, відповідно до вимог пункту 5 частини 2 статті 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Санкція частини 4 статті 185 КК України передбачає покарання у вигляді позбавленням волі на строк від п`яти до восьми років.
Згідно з положеннями статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні. Крім того, стаття 178 КПК України закріплює перелік обставин, які на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, повинні бути оцінені в сукупності. За таких умов слідчому судді належить дослідити кожен із зазначених вище критеріїв окремо.
Щодо обґрунтованості підозри
Чинне законодавство не розкриває поняття обґрунтованої підозри, та враховуючи статті 8, 9 КПК України, слід керуватися позиціями Європейського суду з прав людини. З точки зору практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри - це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182).
Із клопотання та доданих до нього матеріалів кримінального провадження встановлено, що в ході досудового розслідування встановлюються обставини крадіжки, яка вчинена в умовах воєнного стану. Описана у клопотанні фабула у сукупності з наданими прокурором поясненнями та представленими матеріалами кримінального провадження дає слідчому судді можливість дійти висновку про наявність ознак кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.
Для визначення причетності ОСОБА_4 до події кримінального правопорушення слідчим суддею досліджено докази, надані сторонами, зокрема: витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань, протокол прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення, протоколи допиту свідків та потерпілих, протокол огляду оптичного диску, протокол огляду місця події, та інші.
Досліджені матеріали досудового розслідування у взаємному зв`язку з обставинами кримінальних правопорушень, дають слідчому судді підстави дійти до висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення за ч. 4 ст. 185 КК України.
Необхідно зауважити, що на даному етапі провадження, слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, винуватість чи невинуватість особи у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою (за стандартом "обґрунтованої підозри") для застосування щодо неї запобіжного заходу.
Щодо ризиків кримінального провадження
Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи. КПК України покладає на слідчого, прокурора обов`язок обґрунтувати ризики кримінального провадження.
На переконання сторони обвинувачення, в цьому провадженні існують ризики, що підозрюваний може: переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Заявлені ризики заслуговують на увагу.
ОСОБА_4 обгрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, санкція які відносить інкримінований злочин до тяжких злочинів і передбачає покарання у виді позбавлення волі від п`яти до восьми років.
Ризик втечі повинен оцінюватися у світлі таких факторів, як характер людини, її моральні принципи, місце проживання, робота, засоби до існування, сімейні зв`язки, а також будь-які інші зв`язки з країною, в якій особу притягнуто до кримінальної відповідальності (рішення у справі «Becciev v. Moldova», п. 58).
Ризик того, що ОСОБА_4 може переховуватися від суду, про що свідчать спосіб та суспільна небезпека вчиненого ним кримінального правопорушення, строк покарання який йому загрожує в разі визнання винним, враховуючи те, що підозрюваний не одружений, на утримані неповнолітніх дітей не має, а також відсутність міцних соціальних зв`язків у місці його постійного проживання свідчить про можливе виникнення у підозрюваного бажання переховуватися від органів досудового розслідування та суду.
Також достатньо обґрунтованим є ризик незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні з метою уникнення відповідальності.
Зазначений ризик підтверджується тим, що підозрюваний ОСОБА_4 в разі обрання до нього менш тяжкого запобіжного заходу, може здійснювати психічний та фізичний тиск на потерпілого, свідків у даному кримінальному провадженні з метою ухилення від кримінальної відповідальності. При цьому, слід враховувати, що свідки та потерпіла у даному кримінальному провадженні, в судовому засіданні не допитувались, а відповідно до ст. 23 КПК України суд досліджує докази безпосередньо, показання учасників кримінального провадження суд отримує усно, та не можуть бути визнані доказами відомості, що містяться в показаннях, які не були предметом безпосереднього дослідження суду.
Щодо ризику вчинення іншого кримінального правопорушення підозрюваним, слідчий суддя зазначає, що підозрюваному інкримінується вчинення тяжкого злочину в умовах воєнного стану, підозрюваний не має постійного місця роботи, тобто не має засобів для існування, раніше судимий за аналогічні злочини, та знову підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, що свідчить про схильність до вчинення злочинів, зокрема корисливих кримінальних правопорушень.
Слідчий суддя вважає, що існують ризики, передбачені статтею 177 цього Кодексу, на які вказує прокурор. Отже, на даному етапі кримінального провадження застосування запобіжного заходу є об`єктивно необхідним з метою дієвості відповідного кримінального провадження.
Щодо альтернативного запобіжного заходу
Підозрюваному не може бути обрано більш м`який запобіжний захід, як - то, наприклад, домашній арешт, так як до останьього вже застосовувався такий запобіжний захід, який виявився неефективним. Особиста порука не може бути застосована до підозрюваного у зв`язку із відсутності письмових зобов`язань осіб, які заслуговують на довіру суду. Особисте зобов`язання не може бути застосоване у зв`язку із тим, що перебування підозрюваного на волі не сприятиме виконанню покладених на нього процесуальних обов`язків.
Досліджені під час судового засідання ризики свідчать, що менш суворий запобіжний захід, не пов`язаний з тимчасовою ізоляцією, може негативно відобразитися на здійсненні досудового розслідування і руху кримінального провадження.
Приймаючи до уваги, визначені ст.178 КПК України та досліджені в судовому засіданні обставини, які зазначені вище, зважаючи на визначену стороною обвинувачення роль підозрюваного у вчиненні злочину та аналізуючи наведене у сукупності, слідчий суддя доходить висновку, що тримання під вартою є необхідним заходом забезпечення кримінального провадження. Тому клопотання в цій частині слід задовольнити. Зважаючи на те, що кримінальне провадження розпочате тільки 07.09.2022 року та на особливості досудового розслідування відповідної категорії кримінальних правопорушень, слідчий суддя вбачає обґрунтованим тримання під вартою на строк , що не перевищує 60 днів, як того просить прокурор.
Згідно із ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом.
Визначаючи альтернативний запобіжний захід у виді застави, слідчий суддя виходить із такого. Застосування запобіжних заходів є однією з гарантій кримінального провадження, тому основною метою застави є забезпечення підозрюваним покладених на нього обов`язків і забезпечення здійснення кримінального провадження. Разом з тим застава у кримінальному провадженні вважається процесуальним примусом, який застосовується до підозрюваного та накладає відповідні зобов`язання не тільки на підозрюваного, а також на іншу особу, яка погодилась внести заставу за підозрюваного (заставодавця).
Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, становить від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Враховуючи майновий стан підозрюваного, який раніше не судимий, обставини кримінального правопорушення, суспільно-небезпечні наслідки ймовірного вчинення такого кримінального правопорушення та тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному у випадку визнання його винним, а також встановлений в судовому засіданні ризик переховування, слідчий суддя приходить до переконання про необхідність застосування застави у розмірі двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 52000,00 грн. (п`ятдесят дві тисячі гривень), оскільки саме вказаний розмір застави здатний стримувати можливу протиправну поведінку підозрюваного, під загрозою звернення застави в дохід держави, та забезпечити виконання покладених на підозрюваного процесуальних обов`язків, у випадку її внесення.
Підстав для незастосування застави слідчий суддя не вбачає.
Керуючись ст.ст. 176-178, 182-184, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя, -
УХВАЛИВ:
Клопотання старшого слідчого слідчого відділення відділення поліції №2 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Криворізької південної окружної прокуратури ОСОБА_3 , в межах кримінального провадження, внесеного до ЄРДР 06 вересня 2022 року за № 0001127 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 задовольнити.
Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі "Криворізька установа виконання покарань №3" строком на 60 (шістдесят) днів, а саме до 06 листопада 2022 року включно.
Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_4 обов`язків, передбачених КПК України в розмірі двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 52000,00 грн. (п`ятдесят дві тисячі гривень).
Роз`яснити підозрюваному, що він або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу за наступними реквізитами: одержувач платежу-ТУ ДСА України в Дніпропетровській області, код отримувача (код за ЄДРПОУ)-26239738, МФО-820172, рахунок отримувача UA0017442 в ГУДКСУ м. Київ.
У разі внесення застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , наступні процесуальні обов`язки (ст. 194 КПК України): прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора або суду (в залежності від стадії кримінального провадження); не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований та/або проживає без дозволу слідчого (слідчих групи слідчих), прокурора або суду (в залежності від стадії кримінального провадження); повідомляти слідчого (слідчих групи слідчих), прокурора або суд про зміну свого місця реєстрації, проживання та роботи, контактних номерів мобільного телефону (в залежності від стадії кримінального провадження); здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну, докласти зусиль до пошуку роботи.
Термін дії обов`язків, покладених слідчим суддею, у разі внесення застави визначити два місяці з моменту звільнення з-під варти внаслідок внесення застави.
Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. ч. 8, 10, 11 ст. 182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України. Застава внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.
Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, яка не може тривати більше одного робочого дня, уповноважена службова особа ДУ "Криворізька установа виконання покарань №3" негайно має здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово слідчих СВ відділення поліції №2 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області: ОСОБА_13 , прокурорів Криворізької південної окружної прокуратури: ОСОБА_3 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 .
З моменту звільнення з-під варти у разі внесення застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
Ухвала підлягає негайному виконанню
Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення. Подання апеляційної скарги зупиняє набрання ухвалою законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя: ОСОБА_1