У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 серпня 2022 року слідчий суддя Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого СВ Солом`янського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_7 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Алчевськ, Луганської області, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 ,

у кримінальному провадженні №0001775 від 17.08.2022 за ч.4 ст. 186 КК України, -

В С Т А Н О В И В:
Слідчий СВ Солом`янського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_7 звернулась до слідчого судді з клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 .
Обґрунтовує своє клопотання тим, що в провадженні слідчого відділу Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві знаходиться кримінальне провадження №0001775 від 17.08.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого, ч.4 ст. 186 КК України.
В ході досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_5 , 16.08.2022, разом з ОСОБА_8 , приблизно о 20 год. 00 хв., перебували за адресою: АДРЕСА_3 , а саме у кафе на «Радіоринку», де до них підійшов потерпілий ОСОБА_9 , який під час розмови дістав з лівої кишені штанів грошові кошти, а саме 8000 грн., на що ОСОБА_5 разом з ОСОБА_8 звернули увагу та у них виник спільний злочинний, корисливий умисел на вчинення таємного викрадення чужого майна, за попередньою змовою групою осіб, під час запровадженого воєнного стану на території України, а саме грошових коштів, що належать ОСОБА_9 .
Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого мйна, діючи умисно, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи та бажаючи настання суспільно-небезпечних наслідків, переслідуючи мету незаконно збагатитись за рахунок крадіжки чужого майна, ОСОБА_8 діючи за попередньою змовою з ОСОБА_5 , вийшли з приміщення кафе, та впевнившись, що за її діями ніхто не спостерігає та не завадить їй у вчиненні крадіжки, перебуваючи біля кафе, непомітно витягнула з лівої кишені потерпілого грошові кошти у сумі 8000 грн., та достовірно знаючи, що у неї знаходяться викрадені кошти, передала їх ОСОБА_5 , але потерпілий ОСОБА_9 відчув, як ОСОБА_8 витягує грошові кошти, зробив зауваження та почав вимагати, щоб останні повернули гроші, на що ОСОБА_8 діючи за попередньою змовою з ОСОБА_5 , усвідомлюючи, що їх дій стали носити відкритий характер, злочинні дії не припинили та зробили вигляд, що грошових коштів з собою не мають.
Після чого, ОСОБА_8 разом з ОСОБА_5 , утримуючи при собі відкрито викрадене чуже майно зникли з місця скоєного кримінального правопорушення, розпорядившись ним на свій розсуд, чим завдали потерпілому ОСОБА_9 матеріального збитку на загальну суму 8000 грн.
Таким чином, ОСОБА_5 своїми умисними діями які виразилися у відкритому викраденні чужого майна, вчиненому за попередньою змовою групою осіб (грабіж), під час запровадженого воєнного стану на території України,вчинив кримінальне правопорушення передбачене ч.4 ст. 186 КК України.
18.08.2022 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 повідомлений про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.4 ст. 186 КК України.
Обґрунтованість повідомленої ОСОБА_5 підозри у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.4 ст.186 КК України підтверджується зібраними, під час досудового розслідуваннями, в кримінальному провадженні доказами, зокрема: протоколом прийняття заяви про вчинення кримінального правопорушення; протоколом огляду місця подій від 17.08.2022; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_9 ,; протоколом обшуку від 17.08.2022 за адресою: АДРЕСА_2 ; протоколом затримання особи від 18.08.2022, протоколами допиту свідків ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , та іншими матеріалами в їх сукупності.
Таким чином, є підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_5 вчинив тяжкий злочин, який відповідно до ч.4 ст.186 КК України, карається позбавленням волі на строк від семи до десяти років позбавлення волі.
Так, відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: усвідомлюючи невідворотність покарання за вчинення вказаного кримінального правопорушення підозрюваний ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, вчинити інше кримінальне правопорушення. Вказний ризик підтвердужуться тим, що підозрюваний не працевлаштований, не має стійких соціальних зв`язків на території м. Києва, суспільно-корисною працею не займається, тому існує реальний ризик, що він зможе впливати на свідків, іншого підозрюваного у даному кримінальному провадженні, що ускладнить проведення досудового розслідування.
Також існує ризик вчинення іншого кримінального правопорушення, оскільки підозрюваний вчинив тяжке умисне кримінальне правопорушення, не працює, не має джерела постійного доходу.
Слідчий зазначає, що вищевикладене свідчить про неможливість запобігання наявним ризикам, які передбачені п. п. 1, 4 та 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, забезпечення належного виконання підозрюваним процесуальних обов`язків та його належну поведінку, шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою.
В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, просив його задовольнити, мотивуючи тим, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України та відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового слідства встановлено наявність ризику, передбаченого у ч. 1 ст. 177 КПК України, і в обґрунтування застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_5 покладається необхідність запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, продовжити злочинну діяльність, тому просить застосувати до підозрюваного запобіжний захід у виді тримання під вартою. Також прокурор зазначив, що ОСОБА_5 вчинив дане кримінальне правопорушення, під час визначеного йому запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, на підставі ухвали Солом`янського районного суду м. Києва від 17.06.2022.
В судовому засіданні підозрюваний та захисник заперечували проти задоволення клопотання та просили обрати запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою - домашній арешт. Вважають, що прокурор не довів наявність ризиків передбачених ч. 1 ст.177 КПК України.
Заслухавши сторін кримінального провадження, дослідивши матеріали клопотання та кримінального провадження, вважаю що прокурором при розгляді клопотання було доведено обставини, передбачені ч. 1 ст. 194 КПК України, але не доведено не достатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним в клопотанні.
Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 8 КПК України, кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
У відповідності до ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.
Згідно ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також наявність ризиків, передбачених цим Кодексом.
Відповідно до вимог ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійно го місця роботи; репутацію підозрюваного, його майновий стан; наявність судимостей у підозрюваного.
Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
17.08.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001775 внесено відомості про кримінальне провадження за ч.4 ст.186 КК України.
18.08.2022 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України.
Щодо обґрунтованості підозри, то вона є обґрунтованою щодо дій ОСОБА_5 .
Поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві України, тому, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України та позиції Європейського суду з прав людини, відображеної у п. 175 рішення від 21.04.2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, також вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990 року).
За таких умов, дослідивши матеріали клопотання та долучені до нього документи, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, керуючись законом, оцінюючи сукупність зібраних доказів, лише щодо пред`явленої підозри, з точки зору достатності та взаємозв`язку, слідчий суддя приходить до обґрунтованого висновку про наявність у провадженні доказів, передбачених параграфами 3-5 Глави 4 КПК України (показання, речові докази і документи та інші), які свідчать про обґрунтованість підозри у вчиненні кримінального правопорушення, які могли б об`єктивно зв`язувати його з ними, тобто підтвердити існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний міг вчинити дані кримінальні правопорушення.
Метою і підставою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є запобігання спробам підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється особа.
Відповідно до частини першої ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
Ухвалою Солом`янського районного суду м. Києва від 17.06.2022, ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту на строк до 17.08.2022 року.
Враховуючи наведене, а також приймаючи до уваги те, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі, беручи до уваги наявність ризиків, передбачених ч.1 ст. 177 КПК України, а саме те, що ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчиняти інші кримінальні правопорушення, а також враховуючи особу підозрюваного, зокрема, соціальне положення, а також те, що підозрюваний не має постійного доходу, не працює, суспільно-корисною працею не займається, порушив обов`язки покладені на нього ухвалою суду від 17.06.2022 року, слідчий суддя дійшов до висновку про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком на 60 днів.
Між тим, відповідно до ч. 2 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
Згідно ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах:
1) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні нетяжкого злочину, - від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;
2) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;
3) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.
Визначаючи розмір застави, слідчий суддя враховує наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, дані про особу підозрюваного та його матеріальний стан, інші обставини, передбачені ст. 178 КПК України, а також вимоги ст. 182 КПК України та позицію Європейського суду з прав людини, відповідно до якої розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави буде достатнім стримуючим фактором, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкодити встановленню істини у кримінальному провадженні. А тому вважає, що пропорційним тому ступеню небезпеки, ризики якого наявні у кримінальному провадженні, є застава, як альтернатива запобіжному заходу у вигляді тримання під вартою, у розмірі 30 (тридцять) прожиткових мінімумів доходів громадян для працездатних осіб, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.
Окрім цього, слідчий суддя вважає за необхідне відповідно до норм ч. 2 ст. 183 та ч. 5 ст. 194 КПК України у разі внесення застави покласти на підозрюваного такі обов`язки:
- прибувати до слідчого, прокурора або суду за першим викликом;
- не відлучатись з населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора, слідчого суддю, суд про зміну свого місця проживання та/або місце роботи;
- здати на зберіганн до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і вїзд в Україну;
Відповідно до ч. 4 ст. 202 КПК України підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому перебуває підозрюваний, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання останнього під вартою.
З урахуванням вищевикладеного, слідчий суддя вважає клопотання обґрунтованим та таким, що підлягає частковому задоволенню.
Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 177, 178, 182, 183, 184, 193-194, 196, 197, 395 КПК України, слідчий суддя,
У Х В А Л И В:

Клопотання - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів.

Строк тримання під вартою рахувати з моменту фактичного затримання, тобто з 17 серпня 2022 року, до 14 жовтня 2022 включно.

Визначити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , розмір застави у межах 30 (тридцяти) прожиткових мінімумів доходів громадян для працездатних осіб, що становить 78000 грн. (сімдесят вісім тисяч) грн., яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок: ТУ ДСАУ в м. Києві: Код отримувача (код за ЄДРПОУ)- 26268059, Банк отримувача - ДКСУ, м. Київ, Код банку отримувача (МФО) - 820172, Номер р/р UA1012089; призначення платежу: «застава за … (П.І.Б.), … (дата народження особи, за яку вноситься застава), згідно з ухвалою …(назва суду)… від … (дата ухвали)… по справі №…, кримінальне провадження №….», та надати документ, що це підтверджує, до Солом`янського районного суду міста Києва.

З моменту звільнення ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з-під варти у зв`язку з внесенням застави, підозрюваний вважається таким, до якого застосований запобіжний захід у вигляді застави.

У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

- не відлучатися з місця свого проживання без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та роботи;

- здати на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон та інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну.

Визначити строк дії покладених обов`язків до 14 жовтня 2022 року, включно.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 КПК України.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_7 .

Ухвала слідчого судді, щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1