Справа № 369/2035/22
Провадження №1-кс/369/311/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
29.04.2022 року м. Київ

Слідчий суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області ОСОБА_1 , за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні скаргу адвоката ОСОБА_3 , яка діє в інтересах потерпілого ОСОБА_4 , на бездіяльність начальника слідчого відділу Дарницького управління поліції ГУНП в м. Києві ОСОБА_5 щодо відмови у знятті з розшуку транспортного засобу в межах кримінального провадження №0003637 від 17 травня 2019 року, -

ВСТАНОВИВ:

До Києво-Святошинського районного суду Київської області від адвоката ОСОБА_3 , яка діє в інтересах потерпілого ОСОБА_4 , надійшла скарга на бездіяльність начальника слідчого відділу Дарницького управління поліції ГУНП в м. Києві ОСОБА_5 щодо відмови у знятті з розшуку транспортного засобу в межах кримінального провадження № 0003637 від 17 травня 2019 року.

Скарга мотивована тим, що в провадженні Бучанського РУП ГУ НП в Київській області перебуває кримінальне провадження № 0003637 від 17 травня 2019 року.

Потерпілий ОСОБА_4 звернувся до Дарницького управління поліції ГУНП в м. Києві із клопотанням про здійснення процесуальних дій, а саме скасування розшуку автомобіля «Toyota» моделі «Land Cruiser 200», чорного кольору, номер кузову (VIN): НОМЕР_1 , д.н.з. НОМЕР_2 .

Начальником слідчого відділу Дарницького управління поліції ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 відмовлено у знятті з розшуку через відсутність у провадженні Дарницького управління поліції ГУНП в м. Києві кримінального провадження № 0003637 від 17 травня 2019 року., що і стало підставою для звернення до слідчого судді із даною скаргою, у якій скаржник просить слідчого суддю визнати бездіяльність начальником слідчого відділу Дарницького управління поліції ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 , щодо відмови у знятті з розшуку транспортного засобу та зобов`язати відповідальну особу скасувати розшук транспортного засобу.

21 лютого 2022 року представник ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_7 подав клопотання про розгляд скарги за відсутності представників ОСОБА_4 , заявлені вимоги підтримує, просив їх задовольнити.

Інші учасники процесу, повідомлені про дату, час та місце проведення судового засідання, до суду не з`явились.

Відповідно до ст. 107 КПК України, у зв`язку з відсутністю учасників кримінального провадження, фіксування судового засідання за допомогою технічного засобу не здійснювалося.

Дослідивши матеріали справи та кримінального провадження, слідчий суддя доходить наступних висновків.

Статтею 2 КПК України передбачено, що завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до п. 18 ст.3 КПК України до повноважень слідчого судді належить здійснення у порядку, передбаченому КПК України судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Статтею 26 КПК передбачено, що кримінальне провадження ґрунтується на засадах диспозитивності. Це означає, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом. Таким чином, надаючи оцінку доводам скарги слідчий суддя обмежений вимогами, заявленими скаржником.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК на досудовому провадженні можуть бути оскаржені, зокрема, бездіяльність слідчого, яка полягає у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником. Аналіз зазначеної норми свідчить, що бездіяльність, яка підлягає оскарженню відповідно до п.1 ч.1 ст.303 КПК, передбачає три обов`язкові ознаки: 1) слідчий або прокурор наділені обов`язком вчинити певну процесуальну дію; 2) така процесуальна дія має бути вчинена у визначений КПК строк; 3) відповідна процесуальна дія слідчим чи прокурором у встановлений строк не вчинена.

Представник потерпілого ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_7 звернувся до Дарницького управління поліції ГУНП в м. Києві із клопотанням про здійснення процесуальних дій, а саме скасування розшуку автомобіля «Toyota» моделі «Land Cruiser 200», чорного кольору, номер кузову (VIN): НОМЕР_1 , д.н.з. НОМЕР_2 .

Згідно відповіді начальника слідчого відділу Дарницького управління поліції ГУНП в м. Києві №24748/125/48-2021 від 21.12.2021 відмовлено у знятті з розшуку через відсутність у провадженні Дарницького управління поліції ГУНП в м. Києві кримінального провадження № 0003637 від 17 травня 2019 року.

Відповідно до постанови від 27 грудня 2019 року (том 1 а.с.51) старшого слідчого СВ Дарницького УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_8 транспортний засіб «Toyota» моделі «Land Cruiser 200», чорного кольору, номер кузову (VIN): НОМЕР_1 , д.н.з. НОМЕР_2 оголошено в розшук.

Згідно рішення Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 15 лютого 2021 року та постанови Хмельницького апеляційного суду від 14 червня 2021 року у справі №686/18233/20 транспортний засіб чорного кольору марки TOYOTA LAND CRUISER 200 VX 4,5L, номер кузова НОМЕР_1 , номерний знак НОМЕР_2 та ключі до нього витребувано на користь законного власника ОСОБА_4 . Також судом встановлено факт вибуття автомобіля з власності ОСОБА_4 без його волевиявлення.

Розшук автомобіля і внесення відповідної інформації до спеціальної інформаційно-пошукової системи органу поліції КПК прямо не визначені як слідчі (розшукові) дії чи засоби забезпечення кримінального провадження, однак підставами застосування цих заходів є насамперед відомості про те, що транспортний засіб може бути предметом, знаряддям чи засобом кримінального правопорушення. Зазначені відомості підлягають перевірці шляхом встановлення місця перебування й огляду автомобіля, дослідження його ідентифікаційних ознак, співставлення останніх із наявною у правоохоронних органів інформацію, з`ясування наявності чи відсутності слідів кримінального правопорушення або інших даних, що можуть свідчити про причетність транспортного засобу до кримінально караних діянь.

Наведені заходи спрямовані на захист прав і законних інтересів потерпілих від кримінальних правопорушень та інших осіб, забезпечення оперативності й ефективності досудового розслідування, повного, всебічного й неупередженого з`ясування обставин злочинів і притягнення кожного з винних до кримінальної відповідальності в міру його вини та виконання інших завдань кримінального провадження, передбачених статтею 2 КПК України.

Водночас виявлення й ідентифікація транспортного засобу за будь-яких обставин є підставами для припинення його розшуку. Відповідне рішення оформлюється постановою слідчого в порядку, передбаченому ст. 110 КПК України. Копію такої постанови слідчий згідно з вимогами п. 4 розд. 4 Інструкції з формування та ведення інформаційної підсистеми «Гарпун» інформаційно- телекомунікаційної системи «Інформаційний портал Національної поліції України», затвердженої Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 13 червня 2018 року № 497 (далі - Інструкція), зобов`язаний упродовж доби направити до органу поліції, відповідального за формування й ведення зазначеної підсистеми. Як передбачено п. 5 цього ж розділу Інструкції, після отримання копії постанови відповідальна службова особа органу поліції повинна невідкладно внести до інформаційної підсистеми «Гарпун» відомості про зняття автомобіля з розшуку.

Якщо за результатами огляду й перевірки причетність транспортного засобу до кримінально караних діянь та існування інших підстав для його арешту не підтвердиться, юридичних наслідків, які б обмежували право власності на це майно його законного власника, не настає. В цьому випадку власник як особа, права та законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, або його представник вправі звернутися до слідчого з клопотанням про прийняття рішення щодо припинення розшуку автомобіля, яке слідчий згідно з ч. 1 ст. 220 КПК України зобов`язаний розглянути у строк не більше трьох днів з моменту подання і за наявності відповідних підстав задовольнити. Бездіяльність слідчого, пов`язана з невирішенням цього клопотання, може бути предметом оскарження до слідчого судді на підставі п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України.

Дослідивши матеріали кримінального провадження № 0003637 від 17 травня 2019 року суд встановив, що транспортний засіб «Toyota» моделі «Land Cruiser 200», чорного кольору, номер кузову (VIN): НОМЕР_1 , д.н.з. НОМЕР_2 , був оглянутий та з ним проводились експертні дослідження уже після постанови слідчого СВ Дарницького УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_8 про оголошення в розшук транспортного засобу «Toyota» моделі «Land Cruiser 200», чорного кольору, номер кузову (VIN): НОМЕР_1 , д.н.з. НОМЕР_2 .

Таким чином, на теперішній час не має жодних передумов для розшуку вищевказаного транспортного засобу, так як автомобіль Toyota» моделі «Land Cruiser 200», чорного кольору, номер кузову (VIN): НОМЕР_1 , д.н.з. НОМЕР_2 належним чином був переданий та фактично перебуває у власності ОСОБА_4 , що підтверджується матеріалами справи (том 1 а.с.212 а.с.215).

При цьому, слідчий Дарницького УП ГУНП в м. Києві в провадженні якого перебуває кримінальне провадження, не вилучивши відомості про розшук вказаного автомобіля «Toyota» моделі «Land Cruiser 200», чорного кольору, номер кузову (VIN): НОМЕР_1 , д.н.з. НОМЕР_2 , належного ОСОБА_4 , фактично унеможливлює повноцінне користування транспортним засобом, що порушує право володіння користування та право власності, при використанні вказаного автомобіля.

Статтею 13 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини визначено, що кожен, чиї права та свободи, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.

Відповідно до сталої практики ЄСПЛ (серед багатьох інших, рішення ЄСПЛ у справах "Щокін проти України" від 14 жовтня 2010 року, "Сєрков проти України" від 7 липня 2011 року, "Булвес" АД проти Болгарії" від 22 січня 2009 року, "Трегубенко проти України" від 2 листопада 2004 року, "East/West Alliance Limited" проти України" від 23 січня 2014 року) напрацьовано три критерії, які слід оцінювати на предмет сумісності заходу втручання в право особи на мирне володіння майном із гарантіями статті 1 Першого протоколу, а саме: чи є втручання законним; чи переслідує воно "суспільний", "публічний" інтерес; чи є такий захід (втручання в право на мирне володіння майном) пропорційним визначеним цілям. ЄСПЛ констатує порушення статті 1 Першого протоколу, якщо хоча б одного критерію не буде додержано.

Критерій законності означає, що втручання держави у право власності особи повинно здійснюватися на підставі закону нормативно-правового акту, що має бути доступним для заінтересованих осіб, чітким та передбачуваним у питаннях застосування та наслідків дії його норм. Сам лише факт, що правова норма передбачає більш як одне тлумачення, не означає, що закон непередбачуваний. Сумніви щодо тлумачення закону, що залишаються, враховуючи зміни в повсякденній практиці, усувають суди в процесі здійснення правосуддя.

Втручання держави в право власності особи є виправданим, якщо воно здійснюється з метою задоволення "суспільного", "публічного" інтересу, при визначенні якого ЄСПЛ надає державам право користуватися "значною свободою (полем) розсуду". Втручання держави в право на мирне володіння майном може бути виправдане за наявності об`єктивної необхідності у формі суспільного, публічного, загального інтересу, який може включати інтерес держави, окремих регіонів, громад чи сфер людської діяльності.

Принцип "пропорційності" передбачає, що втручання в право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано справедливої рівноваги (балансу) між інтересами держави (суспільства), пов`язаними з втручанням, та інтересами особи, яка так чи інакше страждає від втручання. "Справедлива рівновага" передбачає наявність розумного співвідношення (обґрунтованої пропорційності) між метою, що передбачається для досягнення, та засобами, які використовуються. Необхідний баланс не буде дотриманий, якщо особа несе "індивідуальний і надмірний тягар".

Відповідно до Розділу ІV Інструкції з формування та ведення інформаційної підсистеми "Гарпун" інформаційно-телекомунікаційної системи "Інформаційний портал Національної поліції України" один з критеріїв обліку об`єктів в ІП "Гарпун" є орієнтування про незаконне заволодіння ТЗ.

Обліку в ІП "Гарпун" за категоріями "розшук ТЗ у зв`язку із незаконним заволодінням" та "розшук ТЗ, що залишив місце ДТП" підлягають відомості про розшук ТЗ у зв`язку із незаконним заволодінням, у тому числі про ТЗ, які розшукуються у зв`язку зі зникненням безвісти особи, про розшук ТЗ, водії, власники (співвласники) яких залишили місце ДТП, унаслідок яких загинули або травмовані люди та за фактом подій розпочато кримінальні провадження.

Під час внесення інформації до ІП "Гарпун" зазначаються: підстава внесення інформації до обліку; номер і дата реєстрації заяви (повідомлення, рапорту); номер і дата реєстрації кримінального провадження; найменування органу (підрозділу) поліції; реєстраційний номер, вид, марка, модель, колір та рік випуску ТЗ; найменування та номери агрегатів ТЗ; дата, місце, час та обставини події; відомості про водія, власника (співвласника) ТЗ (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання та реєстрації, для юридичної особи зазначаються її найменування, код за ЄДРПОУ, місцезнаходження); підстава та дата зняття інформації з обліку.

Відповідно до п.2 цього Розділу підставою для внесення відомостей, зазначених у пункті 1 цього розділу, до ІП "Гарпун" є заява (повідомлення) особи про вчинене кримінальне правопорушення чи іншу подію або рапорт поліцейського, що надійшли до органу (підрозділу) поліції, із зазначенням інформації про ТЗ.

Згідно з п.3 Розділу ІV Інструкції у випадку виявлення невідповідності наявних даних на ТЗ з інформацією, внесеною до ЄДР МВС, оперативний черговий інформує про це слідчого, який здійснює досудове розслідування, для прийняття відповідного рішення. Відомості про розшук ТЗ вносяться до ІП "Гарпун" при надходженні уточненої інформації, але не пізніше доби з дати реєстрації матеріалів в журналі єдиного обліку заяв і повідомлень про вчинені кримінальні правопорушення та інші події (далі - журнал ЄО).

Пунктом 4 цього Розділу передбачено, що у разі припинення розшуку ТЗ слідчий упродовж доби подає до чергової служби завірену у встановленому законом порядку копію постанови про припинення розшуку ТЗ із зазначенням виду, марки, моделі, реєстраційного номера, номера кримінального провадження, дати і підстави припинення розшуку.

У разі передачі матеріалів досудового розслідування до іншого органу (підрозділу) поліції оперативний черговий, яким було внесено інформацію до обліку, на підставі документів, наданих слідчим, знімає її з обліку із зазначенням дати і підстави такого зняття (передача до іншого органу). У такому випадку зняття з ІП "Гарпун" інформації щодо розшуку ТЗ здійснюється впродовж доби з часу взяття її на облік у підрозділі, до якого передано матеріали досудового розслідування.

Відповідно до п.5 цього Розділу після отримання матеріалів про припинення розшуку ТЗ оперативний черговий невідкладно вносить до ІП "Гарпун" інформацію щодо підстави і дати зняття ТЗ з розшуку.

На теперішній час в системі МВС Україні відсутня достатня нормативна база і, відповідно, на законодавчому рівні не закріплене поняття «розшук майна».

Таким чином, знаходження транспортного засобу в розшуку порушує права ОСОБА_4 , як добросовісного власника транспортного засобу, так як фактичне місце знаходження відоме та орган досудового розслідування має вільний доступ до транспортного засобу, тобто є безпідставним та незаконним.

Згідно вимог ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 9, 16, 28, 113, 303-307 КПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:
Скаргу адвоката ОСОБА_3 , яка діє в інтересах потерпілого ОСОБА_4 , на бездіяльність начальника слідчого відділу Дарницького управління поліції ГУНП в м. Києві ОСОБА_5 щодо відмови у знятті з розшуку транспортного засобу в межах кримінального провадження №0003637 від 17 травня 2019 року задовольнити.

Зобов`язати уповноважену особу Дарницького управління поліції ГУНП в м. Києві, вчинити дії щодо скасування та вилучення відомостей про розшук транспортного засобу автомобіля «Toyota» моделі «Land Cruiser 200», чорного кольору, номер кузову (VIN): НОМЕР_1 , д.н.з. НОМЕР_2 , який належить ОСОБА_4 з інформаційної підсистеми "Гарпун" інформаційно-телекомунікаційної системи "Інформаційний портал Національної поліції України", будь-яких інших електронних систем розшуку.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1