Провадження № 1-кс/686/6346/22
У Х В А Л А

19 липня 2022 року м. Хмельницький

Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора Окружної прокуратури міста Хмельницького ОСОБА_2 , про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні №0001566 від 12.07.2022 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 156 КК України,

ВСТАНОВИВ:

18.07.2022 року, згідно протоколу авторозподілу, прокурор Окружної прокуратури міста Хмельницького ОСОБА_2 звернулася до суду з клопотанням про накладення арешту на:

-спідню чоловічу білизну сірого кольору, яку було вилучено та поміщено до паперового конверту, на якому містяться відповідні надписи та скріплено підписами учасників огляду;
-дитячу нижню білизну, яку було вилучено та поміщено до паперового конверту, на якому містяться відповідні надписи та скріплено підписами учасників огляду;
-чоловічі шорти синього кольору, які було вилучено та поміщено до паперового конверту, на якому містяться відповідні надписи та скріплено підписами учасників огляду;
-ноутбук марки «Aser»моделі «AspireES1-533 N16C1» із зарядним пристроєм до нього, який було вилучено та поміщено до сейф-пакету №7329519, на якому містяться відповідні надписи та скріплено підписами учасників огляду;
-підодіяльник жовтого кольору із візерунком оранжевого кольору, яку було вилучено та поміщено до паперового конверту, на якому містяться відповідні надписи та скріплено підписами учасників огляду із забороною відчуження, розпорядження та/або користування вказаними речами.

В обґрунтування даного клопотання слідчий зазначив, що 12.07.2022, близько 09 години 45 хвилин, ОСОБА_3 , перебуваючи на ліжку однієї із житлових кімнат квартири АДРЕСА_1 , стягнув одяг із своєї малолітньої внучки ОСОБА_4 12.07.2011 року, та умисно здійснив дотики власною рукою, до статевих органів малолітньої особи ОСОБА_4 , що призводило до статевого збудження ОСОБА_3 та порушило права потерпілої на статеву недоторканість і нормальний фізичний, психічний та соціальний розвиток дитини.

За вказаним фактом 12 липня 2022 року внесено відомості до ЄРДР за №0001566 за попередньою правовою кваліфікацією, передбаченою ч.2 ст. 156 КК України.

12.07.2022 року в період часу з 12 год. 10 хв. по 13 год. 20 хв., було проведено огляд місця події за адресою АДРЕСА_2 під час якого, було виявлено та вилучено:
-спідню чоловічу білизну сірого кольору, яку було вилучено та поміщено до паперового конверту, на якому містяться відповідні надписи та скріплено підписами учасників огляду;
-дитячанижня білизна,яку було вилучено та поміщено до паперового конверту, на якому містяться відповідні надписи та скріплено підписами учасників огляду;
-чоловічі шорти синього кольору, які було вилучено та поміщено до паперового конверту, на якому містяться відповідні надписи та скріплено підписами учасників огляду;
-ноутбук марки «Aser»моделі «AspireES1-533 N16C1»із зарядним пристроєм до нього, який було вилучено та поміщено до сейф-пакету №7329519, на якому містяться відповідні надписи та скріплено підписами учасників огляду;
-підодіяльник жовтого кольору із візерунком оранжевого кольору, яку було вилучено та поміщено до паперового конверту, на якому містяться відповідні надписи та скріплено підписами учасників огляду;
Постановою слідчого від 12.07.2022 вищевказані речі, а саме: спідня чоловіча білизна, дитяча нижня білизна, чоловічі шорти синього кольору, ноутбук марки «Aser» моделі «AspireES1-533 N16C1» із зарядним пристроєм до нього, підодіяльник жовтого кольору із візерунком оранжевого кольору, визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.
В ході досудового розслідування було встановлено, що на вказаному ноутбуцімарки «Aser» моделі «AspireES1-533 N16C1» можуть бути наявні фото або відео записи, які мають значення у кримінальному провадженні та можуть містити протиправний характер.
Дослідивши надані матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов висновку, що воно підлягає поверненню прокурору з таких підстав.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Відповідно до ст. 170 КК України арештом майна є тимчасове до скасування установленому КПК України порядку позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду право на відчуженням розпорядження та користування майном щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.

Завданням арешту майна є запобігання, можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження.

Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема збереження речових доказів.

Зі змісту ч. 3 ст. 170 КПК України вбачається, що арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддями вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Частиною 1 ст. 171 КПК України визначено, що з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:

1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;

2) перелік і види майна, що належить арештувати;

3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;

4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

При вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та справедливого рішення слідчий суддя, згідно із ст. ст. 94, 132, 173 КПК України, повинен врахувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, або застосування щодо нього конфіскації, в тому числі і спеціальної, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.

Згідно зі ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

В такому випадку слід звернути увагу й на рішення ЄСПЛ у справі «Смирнов проти Росії» від 07.06.2007, у якому зазначено про те, що при вирішенні питання про можливість утримання державою речових доказів належить забезпечувати справедливу рівновагу між, з одного боку, суспільним інтересом та правомірною метою, а з іншого боку вимагати охорони фундаментальних прав особи.

Для утримання речей державою у кожному випадку має існувати очевидна причина.

Відповідно до ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Прокурор у клопотанні не зазначає, яке значення для кримінального провадження має ноутбук марки «Aser»моделі «AspireES1-533 N16C1» із зарядним пристроєм до нього, лише зазначила що можуть бути наявні фото або відео записи, які мають значення у кримінальному провадженні та можуть містити протиправний характер.

Указані твердження фактично ґрунтуються на припущеннях.

У клопотанні відсутні відмості про те, чи був оглянутий зазначений ноутбук та чиє на ньому інформація, що має значення для кримінальнго провадження..

Крім цього, усупереч висогам ст..171 КПК України прокурор не зазначає відомості про власника майна, що побавляє суд можливості суд виконати вимоги ч. 1 ст. 172 КПК України для його повідомлення про розгляд справи та оцінити співмірність втручання у його право.

Разом із цим, слідчий суддя зазначає, що згідно із ч.5 ст.171 КПК України клопотання про арешт тимчасово вилученого майна було подано з порушенням строку, оскільки згідно з протоколом огляду місця події від 12.07.2022 року майно вилучено 12.07.2022 року, в той час як клопотання про накладення арешту на майно здано на пошту для відправлення до суду 14.07.2022 року.

При цьому слідчий не повернув тимчасово вилучене майно особі, у якої воно було вилучено.

Указані недоліки позбавляють слідчого суддю вирішити питання про накладення арешту та мають бути усунуті.

Відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

Зазначені недоліки клопотання мають бути усунуті прокурором.

Керуючись ст.ст. 169, 171, 172,173 КПК України, слідчий суддя,
ПОСТАНОВИВ:

Клопотання рокурора Окружної прокуратури міста Хмельницького ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні №0001566 повернути прокурору, встановивши строк в сімдесят дві години для усунення недоліків.

Роз`яснити прокурору, що у разі повернення клопотання про арешт майна прокурору, тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя