Номер провадження: 11-сс/813/923/22
Головуючий у першій інстанції ОСОБА_1
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
08 серпня 2022 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд в складі:

головуючий суддя ОСОБА_2

судді: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участі: секретаря судового засідання ОСОБА_5 ,

прокурора ОСОБА_6 ,

підозрюваної ОСОБА_7 ,

захисника ОСОБА_8 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу прокурора Одеської обласної прокуратури ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 04 липня 2022 року про зміну запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на запобіжний захід у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_7 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, в рамках кримінального провадження №0000361, внесеного до ЄРДР 27.05.2022 року,

встановив:

Зміст оскаржуваного судового рішення.
Ухвалою слідчого судді було задоволено клопотання захисника підозрюваної ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_9 про зміну запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в рамках кримінального провадження №0000361, внесеного до ЄРДР 27.05.2022 року.

Змінено застосований до ОСОБА_7 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком до 03.08.2022 року, в межах строку досудового розслідування, із забороною залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 , у період часу з 23 години 00 хвилин по 06 годину 00 хвилин, за винятком випадків офіційного повідомлення про необхідність евакуації відповідно до діючого законодавства. Зобов`язавши негайно повідомляти слідчого про місце свого перебування під час евакуації.

Рішення слідчого судді про зміну запобіжного заходу мотивоване тим, що матеріали справи не містять належним чином доведених обставин, у тому числі доказів, які б свідчили про:

- наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_7 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України;

- наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених п. п. 1,2, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, які встановлені ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 24.06.2022 року, оскільки: відомостей про те, що ОСОБА_7 за час досудового розслідування справи будь-яким чином впливала на свідків, експертів, спеціалістів у вказаному кримінальному провадженні, не має; об`єктивних відомостей, про те, що ОСОБА_7 схильна до продовження кримінального правопорушення у якому підозрюється, не має.

Крім того, слідчий суддя зазначив про те, на теперішній час виникли нові обставини, які у зв`язку з їх відсутністю на момент вирішення питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не були враховані слідчим суддею, а саме підозрювана ОСОБА_7 має стійкі соціальні зв`язки, потребує лікування, виключно позитивно характеризується як за місцем проживання, так і роботи, раніше не судима, до кримінальної відповідальності не притягувалася.

Вимоги апеляційних скарги та узагальнені доводи особи, яка її подала
Не погоджуючись із оскаржуваною ухвалою, до суду із апеляційною скаргою звернувся прокурор Одеської обласної прокуратури ОСОБА_6 , в якій вказує на те, що ухвала слідчого судді є необгодованою, невмотивованою з наступних підстав:

- ОСОБА_7 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, що підтверджується зібраними у ході досудового розслідування належними та допустимими доказами у їх сукупності, зокрема: протоколами допиту свідка ОСОБА_10 ; протоколом проведення обшуку адміністративній будівлі Управління розвитку споживчого ринку та захисту прав споживачів за адресою: АДРЕСА_2 від 03.06.2022 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 ; протоколом огляду мобільного телефону ОСОБА_10 ; протоколами негласних слідчих (розшукових) дій № 471/55/114-2022/вс від 02.06.2022; № 507/55/114-2022/вс від 03.06.2022, на яких зафіксовано факт вимагання та отримання ОСОБА_7 неправомірної вигоди;

- слідчим суддею при обранні 06.06.2022 року та продовженні 24.06.2022 року запобіжного заходу підозрюваній ОСОБА_7 встановлено наявність ризиків, передбачених в п. п. 1, 2, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України;

- слідчим суддею під час розгляду клопотання сторони захисту про зміну запобіжного заходу не враховано допущені стороною захисту порушення ч. 5 ст. 201 КПК України та проігноровано той факт, що при подачі клопотання стороною захисту не було зазначено жодних нових обставин, які не були предметом розгляду слідчим суддею 06.06.2022 року та 24.06.2022 року;

- розгляд клопотання проведено без участі самої підозрюваної ОСОБА_7 .

На підставі наведеного, прокурор просить ухвалу слідчого судді Київського районного суду міста Одеса від 04.07.2022 року скасувати, та постановити нову, якою відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_9 про зміну запобіжного заходу. Обраний 06.06.2022 та продовжений 24.06.2022 запобіжний захід відносно підозрюваної ОСОБА_7 , у вигляді тримання під вартою із застосуванням альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави в розмірі двох тисяч п`ятнадцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 4 9999 215, 00 (чотири мільйони дев`ятсот дев`яносто дев`ять гривень двісті п`ятнадцять) гривень, залишити без змін.

Позиції учасників судового розгляду.
Прокурор підтримав доводи та вимоги поданої ним апеляційної скарги та просив її задовольнити.

Захисник та підозрювана заперечували проти апеляційної скарги прокурора.

Заслухавши головуючого суддю, пояснення учасників процесу, перевіривши доводи апеляційної скарги та надані до клопотання слідчого матеріали, апеляційний суд дійшов до наступного висновку.

Мотиви апеляційного суду.
Згідно з положеннями ч. 1 ст. 404 КПК України суд апеляційної інстанції переглядає рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

У відповідності до вимог ст. 370 КПК судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до ст. 94 КПК. Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.

Відповідно до ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Застосування належної процедури є одним із складових елементів принципу верховенства права та передбачає, у тому числі, щоб повноваження органів публічної влади були визначені приписами права, і вимагає, щоб посадовці мали дозвіл на вчинення дії, і надалі діяли в межах наданих їм повноважень.

Належна правова процедуру у кримінальному провадженні це встановлені кримінальним процесуальним законодавством способи реалізації норм кримінального процесуального права, що забезпечують досягнення цілей правового регулювання кримінальних процесуальних відносин у сфері порядку досудового розслідування та судового розгляду. Воно означає не лише те, що всі дії процесуальних суб`єктів мають відповідати вимогам закону, адже в такому випадку це завдання розчиняється в приписах засади законності. Такі дії мають виникати із наявних повноважень і перебувати в адекватному співвідношенні з конкретним процесуальним завданням, яке виникає в певний момент досудового розслідування і судового розгляду кримінального провадження. Таке адекватне співвідношення приводить до принципу пропорційності.

З аналізу мотивувальної частини ухвали вбачається, що слідчий суддя зазначених вище вимог кримінального процесуального закону при розгляді клопотання захисника ОСОБА_9 про зміну запобіжного заходу недотримався, виходячи з наступного.

Під час апеляційного розгляду встановлено, що слідчим управлінням Головного управління Національної поліції в Одеській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000361, внесеному до ЄРДР 27.05.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

Нагляд за додержанням законів під час здійснення досудового розслідування у формі процесуального керівництва здійснюється Одеською обласною прокуратурою.

В рамках вказаного кримінального провадження 03.06.2022 року ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

06.06.2022 року ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Одеси задоволено клопотання сторони обвинувачення та відносно підозрюваної ОСОБА_7 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під варто з можливістю внесення застави у розмір 4 999 215 (чотири мільйони дев`ятсот дев`яносто дев`ять тисяч двісті п`ятнадцять) грн., строком до 27.06.2022 року (номер провадження №1-кс/947/4540/22; номер справи 947/10757/22).

В подальшому, ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 24.06.2022 року, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_7 продовжено строком до 15.08.2022 року, без зменшення розміру застави (номер провадження №1-кс/947/5378/22; номер справи 947/10757/22).

Однак, 04.07.2022 року оскарженою ухвалою задоволено клопотання захисника ОСОБА_9 про зміну запобіжного заходу, змінено запобіжний захід підозрюваній з тримання під вартою на домашній арешт із забороною залишати житло у період часу з 23 год. 00 хв. по 06 год. 00 хв. до 03.08.2022 року (а.с. 34-38).

Одним із методів державної реакції на порушення, що носять кримінально-правовий характер, є заходи забезпечення кримінального провадження, передбачені ст. 131 КПК України, які виступають важливим елементом механізму здійснення завдань кримінального провадження при розслідуванні злочинів.

При застосуванні будь-якого заходу забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою, гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Згідно ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосовування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 201 КПК України підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

Відповідно до частини 2 та 3 ст. 201 КПК України копія клопотання про зміну запобіжного заходу та матеріалів, якими воно обґрунтовується, надається прокурору не пізніше ніж за три години до початку розгляду клопотання. До клопотання мають бути додані: 1) копії матеріалів, якими підозрюваний, обвинувачений обґрунтовує доводи клопотання; 2) перелік свідків, яких підозрюваний, обвинувачений вважає за необхідне допитати під час розгляду клопотання, із зазначенням відомостей, які вони можуть надати, та обґрунтуванням значення цих відомостей для вирішення питання; 3) підтвердження того, що прокурору надіслана копія клопотання та копії матеріалів, що обґрунтовують клопотання.

Частина 5 ст. 201 КПК України передбачає, що слідчий суддя, суд має право залишити без розгляду клопотання про зміну запобіжного заходу, подане раніше тридцяти днів з дня постановлення попередньої ухвали про застосування, зміну або відмову у зміні запобіжного заходу, якщо у ньому не зазначені нові обставини, які не розглядалися слідчим суддею, судом.

Усупереч вище наведеного, апеляційний суд констатує, що клопотання захисника про зміну запобіжного заходу подане раніше тридцяти днів з дня постановлення попередньої ухвали, а саме ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 24.06.2022 року про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_7 (номер провадження №1-кс/947/5378/22; номер справи 947/10757/22).

Крім того, під час дослідження зазначеного клопотання та долучених до нього матеріалів, встановлено, що до вказаного клопотання в порушення п. 3 ч. 3 ст. 201 КПК України не надано доказів направлення прокурору копії клопотання та копії матеріалів, що обґрунтовують клопотання.

Зазначені вище порушення кримінального процесуального закону залишилися поза увагою слідчого судді та фактично перешкоджало слідчому судді постановити законне, обґрунтоване та вмотивоване судове рішення, а тому ухвала слідчого судді є незаконною та підлягає безумовному скасуванню.

Разом із цим, апеляційний суд визнає обґрунтованими доводи апеляційної скарги прокурора щодо порушення порядку розгляду клопотання, оскільки питання застосування запобіжного заходу, так і його зміни, за загальним правилом має розглядатися за участі підозрюваної, що визначено ч. 1 ст. 193 і ч. 4 ст. 201 КПК України. У той же час з журналу судового засідання та оскарженої ухвали вбачається, що розгляд клопотання проведено без участі підозрюваної ОСОБА_7 , що є безумовною підставою для скасування ухвали слідчого судді (а.с. 28-38).

Натомість, розглядаючи клопотання захисника підозрюваної ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_9 про зміну запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в рамках кримінального провадження №0000361, внесеного до ЄРДР 27.05.2022 року, апеляційний суд зазначає наступне.

За змістом статті 201 КПК України підставою для зміни запобіжного заходу є, зокрема, наявність нових обставин, які не розглядалися слідчим суддею при застосуванні запобіжного заходу: зміна обставин підозри, зменшення встановлених ризиків. Крім цього, при вирішенні питання про зміну запобіжного заходу, як і при вирішенні питання про його застосування слідчий суддя, відповідно до ст. 178 КПК України повинен дослідити й інші обставини, зокрема міцність соціальних зв`язків обвинуваченого, в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців.

Тобто обґрунтованість застосування запобіжного заходу може піддаватися судовому контролю через певні проміжки часу на предмет перевірки наявності чи відсутності ризиків, за наявності яких такий запобіжний захід було застосовано, та внаслідок виникнення інших обставин, які можуть бути підставами зміни запобіжного заходу в сторону його пом`якшення, зміни чи скасування, оскільки тривала дія запобіжного заходу без врахування конкретних обставин справи може призвести до порушення прав, свобод чи інтересів учасників кримінального провадження.

Зміна запобіжного заходу обумовлюється тим, що в ході кримінального провадження змінюються підстави застосування чи обставини, що враховувалися при обранні запобіжного заходу, внаслідок чого запобіжний захід може бути замінений на інший - більш або менш суворий. При цьому підставами звернення з клопотанням про зміну запобіжного заходу є обставини, які або існували під час прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу, але про які не було відомо сторонам, або які виникли після прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу. Такими підставами, наприклад, може бути суттєва зміна обставин, що їх було взято до уваги при обранні запобіжного заходу, а саме змінилася кваліфікація кримінального правопорушення, погіршився стан здоров`я обвинуваченого, змінився склад його родини чи утриманців, або майновий стан, інші обставини, які мають суттєве значення. Однак існування таких обставин повинно бути обґрунтовано належними доказами.

Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

При вирішенні питання про обрання, продовження запобіжного заходу, суд повинен врахувати обставини, передбачені ст. 178 КПК України, зокрема, тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується особа та дані, які її характеризують і можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Сторона захисту, як на підставу свого клопотання, посилається на те, що рішення слідчого суді постановлено без дотримання приписів ст. 178 КПК України, зокрема не враховано, що підозрювана ОСОБА_7 є людиною похилого віку, позитивно характеризується за місцем проживання та роботи, має міцні соціальні зв`язки та бездоганну репутацію, має постійне місце мешкання у м. Одесі.

Разом з тим, апеляційний суд зазначає, що під час винесення ухвал від 06.06.2022 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та 24.06.2020 року про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваної ОСОБА_7 , слідчим суддею були враховані зазначені стороною захисту обставини ( п. 4.2

мотивувальної частини ухвали від 06.06.2022 року та п. 4.4 мотивувальної частини ухвали від та 24.06.2020 року).

За таких обставин, апеляційний суд констатує, що висновки слідчого судді щодо наявності підстав для зміни запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на запобіжний захід у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_7 не ґрунтуються на матеріалах провадження, не відповідають фактичним обставинам справи, є надуманими та свідомо зазначені в оскаржуваній ухвалі з метою обґрунтування безпідставної зміни запобіжного заходу.

Таким чином, захисником у клопотанні про зміну запобіжного заходу не надано будь-яких нових доказів у розумінні ч. 5 ст. 201 КПК України, а зазначені доводи у клопотанні, колегія суддів сприймає як лінію захисту.

Що ж стосується висновків слідчого судді про те, що матеріали справи не містять доказів, які б свідчили про наявність обґрунтованої підозри та ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, апеляційний суд звертає увагу, що підставою застосування запобіжного заходу відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Підсумовуючи наведене, доцільно зауважити, що слідчий суддя констатував відсутність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_7 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України та ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, тобто фактично без наявності підстав, передбачених ч. 2 ст. 177 КПК України, відсутність яких виключає застосування заходів забезпечення кримінального провадження, засотував запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, що є безумовною підставою для скасування ухвали слідчого судді.

Проте, обґрунтованість повідомленої підозри ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, була встановлена тим же слідчим суддею 06.06.2022 року під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та 24.06.2020 року під час продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, який констатував наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_7 у тій мірі, яка обумовлює подальше досудове розслідування. Окрім того, апеляційний суд вважає, що захисником не було надано доказів на спростування підозри, яка була оголошена ОСОБА_7 , також відсутні докази того, що з того часу виникли будь-які нові обставини, які б спростували обґрунтованість цієї підозри або причетність ОСОБА_7 до інкримінованого їй кримінального правопорушення. Зазначені ухвали набрали законної сили, а тому ставити під сумнів висновки, зроблені слідчим суддею, у колегії суддів відсутні.

Апеляційним судом, встановлено, що ризики, які були встановлені слідчим суддею під час застосування та продовження запобіжного заходу, передбачені п. 1,2, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, на сьогоднішній день не зменшились.

Мета і обставини, що були підставою для обрання підозрюваній ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є й надалі актуальними, зокрема, з огляду на поведінку останньої під час розгляду апеляційної скарги.

Так, у судові засідання апеляційного суду 26.07.2022 року, 27.07.2022 року та 28.07.2022 року підозрювана ОСОБА_7 не з`явилась, про розгляд справи була повідомлена належним чином, та в обґрунтування її неявки захисником надавалися ксерокопії документів із різних лікувальних закладів, які не засвідченні належним чином. Крім того, з наданих копій довідок сторони захисту не вбачається що підозрювана ОСОБА_7 не може приймати участь у судових засіданнях. Натомість, після того як 03.08.2022 року ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 03.08.2022 року підозрюваній ОСОБА_7 продовжили строк дії застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту до 03.09.2022 року, остання прибула у судове засідання апеляційного суду 08.08.2022 року та зазначила, що стан її здоров`я не покращився, натомість вона може приймати участь у судовому засідання. На думку апеляційного суду, така поведінка підозрюваної навпаки доводить, що зміна запобіжного заходу з тримання під вартою на домашній арешт не забезпечує виконання підозрюваною ОСОБА_7 покладених на неї процесуальних обов`язків.

Таким чином, апеляційний суд вважає, що ухвала слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 04 липня 2022 року про зміну запобіжного заходу будь-яких обґрунтованих та об`єктивних обставин, які можуть бути підставами для зміни запобіжного заходу в сторону його пом`якшення, не містить, зазначеного не встановлено і під час апеляційного розгляду.

У той же час, у разі скасування оскаржуваної ухвали слідчого судді, апеляційний суд має у відповідності до вимог п. 2 ч. 3 ст. 407 КПК України постановити нову ухвалу за результатами розгляду клопотання про зміну запобіжного заходу, що є неможливо, оскільки на час розгляду апеляційної скарги, за клопотанням прокурора ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 03.08.2022 року ОСОБА_7 продовжено запобіжний захід у вигляді домашнього арешту ( номер провадження 1-кс/947/7254/22; номер справи 947/10757/22).

Керуючись статями 176, 177, 178,182, 183, 194, 196,197 370-372, 376, 404, 407, 419, 422, 532 КПК України, апеляційний суд,-

постановив:

Апеляційну скаргу прокурора Одеської обласної прокуратури ОСОБА_6 задовольнити частково.

Ухвалу слідчого судді Київського районного суду м. Одеси від 04 липня 2022 року про зміну запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на запобіжний захід у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_7 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, в рамках кримінального провадження №0000361, внесеного до ЄРДР 27.05.2022 року, - скасувати.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

ОСОБА_2 ОСОБА_4 ОСОБА_3