Єдиниий унікальний номер 305/832/22
Номер провадження 1-кс/305/207/22
УХВАЛА

18.05.2022 місто Рахів

Слідчий суддя Рахівського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , при секретарі судових засідань ОСОБА_2 , за участі прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , розглянувши клопотання слідчого СВ Рахівського РВП Головного управління Національної поліції в Закарпатській області ОСОБА_5 про арешт майна,-

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СВ Рахівського РВП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді з клопотанням, погодженим з прокурором Рахівського відділу Тячівської окружної прокуратури ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні.

Обґрунтовуючи подане клопотання слідчий зазначає, що 11.05.2022 року близько 13:10 години за адресою в АДРЕСА_1 , під час виїзду слідчо-оперативної групи до постановлення слідчим суддею ухвали про надання дозволу на проведення обшуку, було проведено огляд місця події та виявлено незаконні гральні автомати, монітори яких були увімкнені, з робочим інтерфейсом де адміністратор ОСОБА_7 1989 р.н., мешк. АДРЕСА_2 надавав гральні послуги за гроші. За результатом якого слідчим ОСОБА_4 , виявлено та вилучено системний блок «DELL», білий сервер «HIKVISION», гаманець з банківськими картками, візитками і грошовими коштами у сумі 3261 гривень, 3 системні блоки марки «DELL», 3 системні блоки марки «FUJITSU», 2 системні блоки марки «НР», а також 10 моніторів марки «DELL».

Відомості про даний факт, 12.05.2022, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000191, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 203-2 КК України, тобто організація чи функціонування закладів з метою надання доступу до азартних ігор чи лотерей, які проводяться в мережі Інтернет.

Вказані предмети, 12.05.2022, визнано речовими доказами та долучено до матеріалів кримінального провадження.

Вилучені предмети можуть бути використані як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Вищезазначені предмети зберегли на собі сліди кримінального правопорушення та містять інші відомості, що мають значення для досудового розслідування.

Отже, накладення арешту на майно, яке вилучено під час проведення процесуальних дій забезпечить збереження речових доказів та зможе запобігти ризикам його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження, а також надасть можливість органу досудового розслідування всебічно, повно і неупереджено дослідити всі обставини кримінального правопорушення, у тому числі провести детальний огляд вказаних предметів, забезпечити проведення комп`ютерно-технічної експертизи.
Таким чином, слідчий зазначає, що з метою збереження речових доказів, виникла необхідність у накладенні арешту на майно, яке, 11.05.2022, вилучено у ході огляду місця події, зокрема на системний блок «DELL», білий сервер «HIKVISION», гаманець з банківськими картками, візитками і грошовими коштами у сумі 3261 гривень, 3 системні блоки марки «DELL», 3 системні блоки марки «FUJITSU», 2 системні блоки марки «НР», а також 10 моніторів марки «DELL», шляхом заборони на користування та розпоряджання.
У судовому засіданні слідчий ОСОБА_4 подане слідчим ОСОБА_6 клопотання підтримав та просив його задовольнити.

Прокурор ОСОБА_3 у судовому засіданні просив задовольнити подане слідчим клопотання.

На уточнююче запитання слідчого судді слідчий повідомив, що огляд проводився без ухвали слідчого суді про надання дозволу на проведення обшуку. У подальшому слідчий за погодженням з прокурором звернувся з клопотанням про надання дозволу на проведення обшуку, однак у задоволенні такого клопотання слідчим суддею було відмовлено. Наведені обставини підтвердив також і прокурор.

Власник майна ОСОБА_7 , у судове засідання не з`явився, про причини своєї неявки слідчого суддю не повідомив. Про день, час, та місце розгляду клопотання слідчого повідомлений у порядку, визначеному ст.135 КПК України. Клопотань про відкладення справи розглядом чи про свою особисту участь у розгляді клопотання слідчого також не подав.

Разом з тим, неявка власника майна, у відповідності до положень ч.1 ст.172 КПК України, не перешкоджає розгляду клопотання слідчого.

Відомості про кримінальне правопорушення, 12.05.2022, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000191, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 203-2 КК України.

Згідно протоколу огляду місця події від 11.05.2022, у період часу з 14 години 50 хвилин по 17 годину 10 хвилин, слідчий ОСОБА_4 провів огляд місця події за адресою АДРЕСА_1 , в ході якого виявлено та вилучено системний блок «DELL», білий сервер «HIKVISION», гаманець з банківськими картками, візитками і грошовими коштами у сумі 3261 гривень, 3 системні блоки марки «DELL», 3 системні блоки марки «FUJITSU», 2 системні блоки марки «НР», а також 10 моніторів марки «DELL».

На підставі постанови слідчого ОСОБА_4 від 12.05.2022, вилучені у ході огляду місця події речі визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

Заслухавши слідчого та прокурора, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Відповідно до п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження.

У відповідності до положень ч. 1 ст. 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно пункту 1 ч. 2 цієї статті арешт майна, зокрема, допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до частини 3 даної статті у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі, предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Так, розглядаючи клопотання про накладення арешту на майно, в порядку статей 170-173 КПК України, для прийняття законного та обґрунтованого рішення, слідчий суддя повинен з`ясувати всі обставини, які передбачають підстави для арешту майна або відмови у задоволенні клопотання про арешт майна.

При накладенні арешту на майно слідчий суддя має обов`язково переконатись в наявності доказів на підтвердження вчинення кримінального правопорушення. При цьому, закон не вимагає аби вони були повними та достатніми на даній стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого злочину. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість в тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно накласти вид обмеження з метою уникнення негативних наслідків.

Так, накладаючи арешт на майно з підстав передбачених п.1, ч.2, ч.3 ст.170 КПК України, слідчий суддя не тільки має переконатися в тому, що майно відповідає критеріям зазначеним у ст.98 КПК України, а й врахувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні; 3) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 4) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб. Оскільки винесення постанови про визначення майна речовим доказом, не може бути єдиною підставою, для арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Разом з тим, у ході розгляду клопотання слідчого встановлено, що огляд проводився за відсутності ухвали слідчого судді про надання дозволу на проведення обшуку. У подальшому слідчий звернувся з відповідним клопотанням до слідчого судді, проте у його задоволенні було відмовлено. Наведені обставини під час судового розгляду підтвердили слідчий та прокурор.

Так, у відповідності до положень ч. 3 ст. 233 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор має право до постановлення ухвали слідчого судді увійти до житла чи іншого володіння особи лише у невідкладних випадках, пов`язаних із врятуванням життя людей та майна чи з безпосереднім переслідуванням осіб, які підозрюються у вчиненні кримінального правопорушення. У такому разі прокурор, слідчий, дізнавач за погодженням із прокурором зобов`язаний невідкладно після здійснення таких дій звернутися до слідчого судді із клопотанням про проведення обшуку. Слідчий суддя розглядає таке клопотання згідно з вимогами статті 234 цього Кодексу, перевіряючи, крім іншого, чи дійсно були наявні підстави для проникнення до житла чи іншого володіння особи без ухвали слідчого судді. Якщо прокурор відмовиться погодити клопотання слідчого, дізнавача про обшук або слідчий суддя відмовить у задоволенні клопотання про обшук, встановлені внаслідок такого обшуку докази є недопустимими, а отримана інформація підлягає знищенню в порядку, передбаченому статтею 255 цього Кодексу.

Оскільки слідчим суддею встановлено, що у задоволенні клопотання слідчого про проведення обшуку було відмовлено, як наслідок в силу положень ч. 3 ст. 233 КПК України, отримані у ході огляду місця події докази (вилучені речі) є недопустимими, отже вказане свідчить про відсутність правових підстав для накладення арешту на майно з метою збереження речових доказів, на які посилається орган досудового розслідування.

З урахуванням вищевикладеного у задоволенні клопотання слідчого необхідно відмовити.

На підставі вище наведеного, керуючись ст.ст.131, 132, 170-173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання СВ Рахівського РВП Головного управління Національної поліції в Закарпатській області ОСОБА_5 про арешт майна відмовити.

Копію ухвали після її постановлення вручити присутнім під час оголошення ухвали та надіслати особам, які були відсутні під час її оголошення.

На ухвалу може бути подано апеляційну скаргу безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя Рахівського районного суду
Закарпатської області ОСОБА_1 .