Справа № 355/559/22
Провадження № 1-кп/355/87/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 липня 2022 року Баришівський районний суд Київської області

у складі: головуючого-судді ОСОБА_1

за участю секретаря ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

захисника ОСОБА_4

обвинуваченого ОСОБА_5

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду смт. Баришівка обвинувальний акт по кримінальному провадженні, яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань №00000027 від 17.02.2022 за обвинуваченням ОСОБА_5 у скоєнні кримінального правопорушення передбаченого ч.3 ст.368 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Під час підготовчого судового засідання до суду з клопотанням звернувся захисник ОСОБА_4 у якому просить встановити обставини закінчення досудового розслідування, яким саме прокурором затверджено обвинувальний акт та до якої територіальної юрисдикції суду має відноситися судовий розгляд.

Своє клопотання обґрунтовує тим, що ч.9 ст.615 КПК України визначено, що під час дії воєнного стану обвинувальні акти, скеровуються та розглядаються судами, в межах територіальної юрисдикції яких закінчено досудове розслідування, а в разі неможливості з об`єктивних причин здійснювати відповідним судом правосуддя- найбільш територіально наближеним до нього судом, що може здійснювати правосуддя, або іншим судом, визначеним у порядку, передбаченому законодавством (тобто судом, визначеним розпорядженням Голови ВС). З наведеної ч.9 ст.615 КПК України вбачається, що крім умови воєнного стану, інших умов для застосування цієї частини немає. Наразі, всі без виключення обвинувальні акти у кримінальних провадженнях направляються до судів, у межах територіальної юрисдикції яких закінчено досудове розслідування. З наведеного питання Верховний Суд сформував відповідну позицію, так під час дії воєнного стану при вирішенні питання належного суду, який має розглядати кримінальне провадження в аспекті суду, у межах територіальної юрисдикції якого закінчено досудове розслідування, потрібно виходити з приписів ч.9 ст.615 КПК України у їх взаємозв`язку з положеннями ч.2 ст.283 КПК України, щодо визначення форми закінчення досудового розслідування. Саме з обвинувального акту можна чітко визначити місце закінчення досудового розслідування, коли слідчий зазначає, де саме складено обвинувальний акт, а прокурор - коли та де затверджено обвинувальний акт. Це є визначальним моментом для подальшого правильного визначення територіальної підсудності. Крім того, потрібно розрізняти підсудність щодо розгляду клопотань про застосування заходів забезпечення кримінального провадження (розгляд відбувається за місцем знаходження органу досудового розслідування) і територіальну підсудність щодо розгляду кримінальних проваджень по суті.

Захисник ОСОБА_4 у судовому засіданні своє клопотання підтримав послався на вище означені обставини, просив його задовольнити.

Обвинувачений ОСОБА_5 у судовому засіданні підтримав думку свого захисника просив задовольнити клопотання.

Прокурор ОСОБА_3 у судовому засіданні клопотання не визнав просив його не задовольняти оскільки підсудність визначена правильно і немає потреби її змінювати.
Вислухав думку учасників судового засідання перевіривши доводи, які наведені у клопотанні, слід прийти до висновку про відмову у задоволенні клопотання з таких підстав.
Відповідно до ч.2 ст.314 КПК України «Підготовче судове засідання відбувається за участю обвинуваченого (крім випадків, коли здійснювалося спеціальне досудове розслідування), прокурора, захисника, потерпілого, його представника та законного представника, цивільного позивача, його представника та законного представника, цивільного відповідача та його представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, згідно з правилами, передбаченими цим Кодексом для судового розгляду. Після виконання вимог, передбачених статтями 342-345 цього Кодексу, головуючий з`ясовує в учасників судового провадження їх думку щодо можливості призначення судового розгляду.»
Згідно до ч.2 ст.315 КПК України « З метою підготовки до судового розгляду суд: 1) визначає дату та місце проведення судового розгляду;2) з`ясовує, у відкритому чи закритому судовому засіданні необхідно здійснювати судовий розгляд;3) з`ясовує питання про склад осіб, які братимуть участь у судовому розгляді;4) розглядає клопотання учасників судового провадження про: здійснення судового виклику певних осіб до суду для допиту; витребування певних речей чи документів; здійснення судового розгляду в закритому судовому засіданні. 5) вчиняє інші дії, необхідні для підготовки до судового розгляду.
У першому пункті прохальній частині клопотання, захисник просить встановити обставини закінчення досудового розслідування та яким саме прокурором затверджено обвинувальний акт.
Відповідно до ст.291 КПК України слід, що обвинувальний акт складається слідчим, дізнавачем, після чого затверджується прокурором. Обвинувальний акт може бути складений прокурором, зокрема якщо він не погодиться з обвинувальним актом, що був складений слідчим, дізнавачем. Обвинувальний акт має містити такі відомості:1) найменування кримінального провадження та його реєстраційний номер;2) анкетні відомості кожного обвинуваченого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство);3) анкетні відомості кожного потерпілого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство);3-1) анкетні відомості викривача (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство);4)прізвище, ім`я, по батькові та займана посада слідчого, прокурора;5) виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення;6) обставини, які обтяжують чи пом`якшують покарання;7) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням;7-1) підстави застосування заходів кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, які прокурор вважає встановленими;8) розмір витрат на залучення експерта (у разі проведення експертизи під час досудового розслідування);8-1) розмір пропонованої винагороди викривачу; 9) дату та місце його складення та затвердження.3. Обвинувальний акт підписується слідчим, дізнавачем та прокурором, який його затвердив, або лише прокурором, якщо він склав його самостійно.4. До обвинувального акта додається:1) реєстр матеріалів досудового розслідування;2) цивільний позов, якщо він був пред`явлений під час досудового розслідування;3) розписка підозрюваного про отримання копії обвинувального акта, копії цивільного позову, якщо він був пред`явлений під час досудового розслідування, і реєстру матеріалів досудового розслідування (крім випадку, передбаченого частиною другою статті 297-1 цього Кодексу);4) розписка або інший документ, що підтверджує отримання цивільним відповідачем копії цивільного позову, якщо він був пред`явлений під час досудового розслідування не до підозрюваного;5) довідка про юридичну особу, щодо якої здійснюється провадження, у якій зазначаються: найменування юридичної особи, її юридична адреса, розрахунковий рахунок, ідентифікаційний код, дата і місце державної реєстрації. Надання суду інших документів до початку судового розгляду забороняється.
Суд оглянувши обвинувальний акт встановив, що він складений слідчою слідчого відділення розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості слідчого відділу Броварського РУП ГУНП в Київської області лейтенантом поліції ОСОБА_6 . Слідчим були виконанні усі вимоги викладені у ст.291 КПК України, процесуальний керівник затвердив обвинувальний акт своїм підписом. З затвердженого надпису слід, що він прокурор групи прокурорів у кримінальному провадженні-прокурор Броварської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_7 вказав дату затвердження. До обвинувального акту додані реєстр матеріалів досудового розслідування у кримінальному провадженні, розписки про отримання копії обвинувального акту та реєстру матеріалів досудового розслідування з засвідчуваними підписами захисника та обвинуваченого.
У другому пункті прохальній частині клопотання, захисник просить визначити територіальну юрисдикцію суду який повинен проводити судовий розгляд.
Як слід з ч.1 ст. 32 КПК України, що кримінальне провадження здійснює суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено кримінальне правопорушення. У разі якщо було вчинено кілька кримінальних правопорушень, кримінальне провадження здійснює суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено більш тяжке правопорушення, а якщо вони були однаковими за тяжкістю, - суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено останнє за часом кримінальне правопорушення. Якщо місце вчинення кримінального правопорушення встановити неможливо, кримінальне провадження здійснюється судом, у межах територіальної юрисдикції якого закінчено досудове розслідування. Дія цього абзацу не поширюється на кримінальні провадження, що віднесені до предметної підсудності Вищого антикорупційного суду згідно з правилами статті 33-1 цього Кодексу.
За ч.1 ст.34 КПК України слід, що кримінальне провадження передається на розгляд іншого суду, якщо: 1) до початку судового розгляду виявилося, що кримінальне провадження надійшло до суду з порушенням правил підсудності; 2) після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити склад суду для судового розгляду;3) обвинувачений чи потерпілий працює або працював у суді, до підсудності якого належить здійснення кримінального провадження;4) ліквідовано суд або з визначених законом підстав припинено роботу суду, який здійснював судове провадження. До початку судового розгляду у виняткових випадках кримінальне провадження (крім кримінальних проваджень, що надійшли на розгляд Вищого антикорупційного суду) з метою забезпечення оперативності та ефективності кримінального провадження може бути передано на розгляд іншого суду за місцем проживання обвинуваченого, більшості потерпілих або свідків, а також у разі неможливості здійснювати відповідним судом правосуддя (зокрема, надзвичайні ситуації техногенного або природного характеру, епідемії, епізоотії, режим воєнного, надзвичайного стану, проведення антитерористичної операції чи здійснення заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації у Донецькій та Луганській областях).
24 лютого 2022 року Указом Президента України №64/2022 на території України введено воєнний стан, період якого в подальшому був продовжений згідно зі змістом відповідних нормативних актів, цей стан триває на час вирішення питання щодо надходження обвинувального акту до суду.
Відповідно до ч.9 ст.615 КПК України слід, що під час дії воєнного стану обвинувальні акти, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності скеровуються та розглядаються судами, в межах територіальної юрисдикції яких закінчено досудове розслідування, а в разі неможливості з об`єктивних причин здійснювати відповідним судом правосуддя - найбільш територіально наближеним до нього судом, що може здійснювати правосуддя, або іншим судом, визначеним у порядку, передбаченому законодавством.
Суд приходить до висновку, що обвинувальний акт скерований керівником Броварської окружної прокуратури Київської області для розгляду у суді в межах його територіальної юрисдикції оскільки підстав для неможливості його розгляду відсутні.
На підставі викладеного керуючись ст.ст.32,34,314-315,615 КПК України,-

УХВАЛИВ:

У задоволені клопотання захисника ОСОБА_4 відмовити.
На ухвалу може бути подана апеляційна скарга протягом 7 днів до Київського апеляційного суду , шляхом подачі скарги через Баришівський районний суд Київської області.

Суддя Баришівського районного суду ОСОБА_1