печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 жовтня 2022 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві клопотання прокурора групи прокурорів у кримінальному провадженні № 0000116 прокурора другого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів у сфері протидії організованій злочинності Департаменту нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами‚ які ведуть боротьбу з організованою злочинністю, Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про арешт майна,-
В С Т А Н О В И В :

19.10.2022 у провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання прокурора групи прокурорів у кримінальному провадженні № 0000116 прокурора другого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів у сфері протидії організованій злочинності Департаменту нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами‚ які ведуть боротьбу з організованою злочинністю, Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про накладення арешту на тимчасово вилучене майно, вилучене 05-06.10.2022 на підставі протоколу огляду, складеного за результатами огляду транспортного засобу «RENAULT MAGNUM 440/19», д.н.з. НОМЕР_1 , власником якого є ОСОБА_4 , та напівпричіпа «KOEGEL S 24-1», д.н.з. НОМЕР_2 , власником якого є ОСОБА_4 , у ході якого виявлено та вилучено три комплекти військового одягу (штани та куртка) та документи щодо митного оформлення військового одягу на 9 арк, які мають статус речових доказів.
24 жовтня 2022 року, до початку розгляду клопотання, стороною кримінального провадження, прокурором було подане клопотання про розгляд клопотання у його відсутність, також, прокурором у заяві зазначено, що клопотання підтримує в повному обсязі, із підстав, наведених у ньому та просить слідчого суддю задовольнити вказане клопотання.

На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України, клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.
Частиною 1 статті 172 КПК України передбачено окрім іншого, що неприбуття слідчого, прокурора у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.
Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, суд визнав можливим прийняти рішення по суті клопотання у відсутність не з`явившихся осіб, оскільки їх не прибуття не перешкоджає розгляду клопотання на підставі наданих доказів.
Вивчивши клопотання та докази, якими обґрунтовується клопотання, надходжу до наступних висновків.
Обґрунтовуючи вказане клопотання прокурор вважає, що Офісом Генерального прокурора здійснюється нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні № 0000116 від 15.04.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

У ході досудового розслідування кримінального провадження досліджуються обставини законності укладання та виконання на протязі 2022 року умов договорів, укладених між Міністерством оборони України та суб`єктами господарювання приватного права, предметом яких є товари військового призначення.

Зокрема, в матеріалах кримінального провадження проведено комплексну судову товарознавчу та судову економічну експертизу, відповідно до висновку якої встановлено ринкову вартість товарів, укладених за договорами із Міністерством оборони України в 2022 році, а також розмір матеріальної шкоди (збитків), завданих Міністерству оборони України за наслідками виконання договорів про закупівлю товарів, яка становить 335 631 263,49 грн.

Одночасно з цим, за результатами проведення слідчих дій та здійснення заходів забезпечення кримінального провадження, на виконання доручення у кримінальному провадженні від Головного управління з протидії системним загрозам управлінню державою Департаменту захисту національної державності Служби безпеки України отримано відомості про те, що в зоні діяльності Вінницької митниці Держмитслужби України на території ВМО «Автомобільний» митного поста «Дністер» перебуває транспортний засіб із вантажем «одяг текстильний із синтетичних волокон для ЗСУ». В інформуванні наявні дані про те, що за вказаних обставин службовим особам митниці для огляду надано документи, де документів установлено, що постачальником вказаного товару зазначено: Vector Avia Hava Araclari Makine Sanaye Ve Ticaret Limited Sirketi, Турецька республіка, відправник: NEA GROUP, Turkiye, отримувач: Міністерство оборони України, код: 00034022, вага товару: 4180 кг.

За наявними відомостями першочергово зазначений товар планувалося оформити в якості гуманітарної допомоги. Проте згодом товар подано у митному режимі «імпорт у вільний обіг» із оформленням у м. Хмельницький.

Також оперативний підрозділ володів відомостями про те, що при митному оформленні ціну товару зазначено вище ніж у товарно-супровідних документах, поданих при перетині державного кордону у Республіці Молдова (при перетині кордону з Молдовою ціна вказана 27 000 доларів США, а при оформленні на території України 367 500 доларів США).

Є підстави вважати, що вказані дії були здійснені з метою привласнення бюджетних коштів, отриманих за договором із Міністерством оборони України на придбання зимового одягу для потреб ЗСУ.

Ураховуючи викладене, в ніч із 05 на 06 жовтня 2022 року проведено огляд транспортного засобу «RENAULT MAGNUM 440/19», д.н.з. НОМЕР_1 , та напівпричіпа «KOEGEL S 24-1», д.н.з. НОМЕР_2 , з використанням якого здійснювалось перевезення згаданого вантажу, за результатами якого виявлено та вилучено два примірника документів щодо митного оформлення товару (із зазначенням різної його вартості) та три примірники форменого одягу для забезпечення проведення судової експертизи, а саме:

- три комплекти військового одягу (штани та куртка);

- документи щодо митного оформлення військового одягу на 9 арк.

Вилучені речі та документи містять відомості щодо протиправних дій осіб, які можуть бути пов`язані зі заволодінням бюджетних коштів, шляхом постачання продукції за договорами із Міністерством оборони України по завищеним цінам, вилучені зразки одягу необхідні для забезпечення проведення судової експертизи щодо визначення його якості та фактичної вартості, а тому мають доказове значення.

Наступного дня після вилучення згаданого майна та документів, тобто 07.10.2022, останні постановою прокурора визнано речовим доказом.

Без застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту вищезазначеного майна неможливо всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, які підлягають доказуванню відповідно до вимог ст. 91 КПК України.

Так, відповідно до свідоцтв про реєстрацію рухомого майна власником транспортного засобу «RENAULT MAGNUM 440/19», д.н.з. НОМЕР_1 , є ОСОБА_4 , а напівпричіпа «KOEGEL S 24-1», д.н.з. НОМЕР_2 , ОСОБА_4 .

Прокурор вказує, що з метою збереження речових доказів та попередження подальшого їх відчуження на користь третіх осіб або приховування, необхідно накласти арешт на тимчасово вилучене майно.

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: забезпечення речових доказів.
Згідно ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 КПК України); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Так, слідчим суддею встановлено, що 07.10.2022 вилучені в ході проведення обшуку речі, постановою прокурора визнано речовими доказами.

Прокурором доведено, що вказане майно могло бути набуто кримінально протиправним шляхом та отримано внаслідок вчинення кримінального правопорушення, тобто відповідає критеріям визначеним ст. 98 КПК України, та у випадку не накладення арешту на вказане майно, це може призвести до подальшого відчуження або до інших наслідків, які можуть перешкоджати досудовому розслідуванню.

За викладених обставин, враховуючи правове обґрунтування клопотання, яке відповідає положенням ст. ст. 170-173 КПК України, приходжу до переконання, що клопотання слідчого про накладення арешту на майно підлягає задоволенню з метою збереження речових доказів, задля забезпечення дієвості та об`єктивності розслідування у вказаному кримінальному провадженні, оскільки незастосування арешту може призвести до відчуження майна.

Приходячи до такого висновку, слідчий суддя враховує й те, що в даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого методу державного регулювання як накладення арешту. При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

Таким чином, клопотання підлягає задоволенню.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 107, 131, 132, 170173, 309 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :

Клопотання прокурора групи прокурорів у кримінальному провадженні № 0000116 прокурора другого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів у сфері протидії організованій злочинності Департаменту нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами‚ які ведуть боротьбу з організованою злочинністю, Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити.
Накласти арешт на тимчасово вилучене майно, вилучене 05-06.10.2022 на підставі протоколу огляду, складеного за результатами огляду транспортного засобу «RENAULT MAGNUM 440/19», д.н.з. НОМЕР_1 , власником якого є ОСОБА_4 , та напівпричіпа «KOEGEL S 24-1», д.н.з. НОМЕР_2 , власником якого є ОСОБА_4 , у ході якого виявлено та вилучено три комплекти військового одягу (штани та куртка) та документи щодо митного оформлення військового одягу на 9 арк, які мають статус речових доказів.
Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1