Справа №463/469/22
Провадження №1-кс/463/1260/22
У Х В А Л А
про відмову у задоволенні клопотання про зміну запобіжного заходу

16 березня 2022 року слідчий суддя Личаківського районного суду м.Львова ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Львові в режимі відеоконференції клопотання захисника ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу підозрюваному

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженецю м. Червонограда Львівської області, українцю, громадянину України, тимчасово не працюючому, одруженому, маючому на утриманні двох малолітніх дітей, раніше не судимому, відносно якого на розгляді Сихівського районного суду м. Львова перебуває обвинувальний акт за ч. 3 ст. 185 КК України, проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 ,

в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000077 від 19 січня 2022 року, за ч. 5 ст. 185 КК України, -

в с т а н о в и в:

захисник ОСОБА_6 подав до суду клопотання про зміну підозрюваному ОСОБА_5 запобіжного заходу з тримання під вартою на особисте зобов`язання. Подане клопотання мотивує тим, що в провадженні СВ РУП №1 ГУНП у Львівській області перебуває кримінальне провадження №0000077 від 19 січня 2022 року, за ч. 5 ст. 185 КК України. Ухвалою слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова від 24 січня 2022 року, підозрюваному ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з визначеним розміром застави в сумі 4 962 000 грн. ОСОБА_5 підозрюється в тому, щo 18 січня 2022 року в період часу з 05:20 до 05:40 год., маючи умисел на таємне викрадення майна проник в приміщення службового кабінету № 205, що знаходиться в приміщенні Західною апеляційного господарського суду, що на АДРЕСА_2 , звідки таємно викрав грошові кошти на загальну суму 4 415 050 грн. Захисник вказує, що на даний час, сторона захисту вважає, що обставини, які існували по відношенню до підозрюваного ОСОБА_5 при обранні останньому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суттєво змінились. Зокрема зазначає, що на даний час в країні оголошено військовий стан, на більшості території України ведуться бойові дії, оголошено мобілізацію осіб призовного віку, переважна частина населення Львівської області задіяна, здебільшого за власної ініціативи, на координаційних пунктах волонтерської, гуманітарної допомоги, територіальній обороні, тощо. Вказує, що підозрюваний ОСОБА_5 та його сім`я долучились до допомоги державі, дружина ОСОБА_7 приймає активну участь у волонтерській діяльності на території Яворівського району Львівської області, а підозрюваний ОСОБА_5 є фізично здоровим, відноситься до осіб призовного віку, має бажання допомогти громадянам України, жителям Львівської області в обороні країни, записатись до лав територіальної оборони у Львівській області у зв`язку з складною ситуацією в країні. Вважає, що підтвердженням того, що підозрюваний дійсно має на меті сприяти захисту територіальної цілісності нашої країни та особисто приймати в цьому участь є той факт, що ним добровільно 11 березня 2022 року внесено кошти на рахунок Збройних Сил України в загальній сумі 100 000 грн. Також зазначає, що підозрюваний має на меті особисто приймати участь в обороні, ризикувати своїм життям та здоров`ям за ради вільного майбутнього усіх громадян України та його сім`ї, приймати активну участі в підтримці Української Армії матеріально і в подальшому. Окрім того при вирішенні клопотання просить взяти до уваги те, що обвинувачений раніше не судимий, позитивно характеризується за місцем проживання, має міцні соціальні зв`язки, має на утриманні двох малолітніх дітей, проявив громадянську позицію у складний для нашої держави час. Щодо заявлених ризиків стороною обвинувачення у даній справі відносно підозрюваного, вважає, що з моменту оголошення по всій території України воєнного стану та військового вторгнення на нашу територію, вказані ризики, а саме: можливість вчинення нового злочину, можливість переховування від слідства та суду, незаконний вплив на потерпілих та свідків суттєво зменшились, оскільки всі правоохоронні органи переведені на посилений режим несення служби, вся територія України та Львівської області пильно охороняється як працівниками правоохоронних органів так і членами територіальної оборони до лав яких має бажання долучитись і сам підозрюваний, згідно офіційних повідомлень рівень злочинності по всій території знизився, також заборонено виїзд за межі України чоловікам від 18 до 60-ти років, що на думку захисника унеможливлює втечу підозрюваного ОСОБА_5 . Щодо визначеної слідчим суддею як альтернативного запобіжного заходу застави в розмірі 4 962 000 грн. вважає, що такий розмір застави для підозрюваного являється завідомо непомірним, просить суд взяти до уваги те, що під час проведення обшуку в підозрюваного ОСОБА_5 вилучені всі грошові кошти, які в нього знаходились, підозрюваний має бажання сплатити кошти не в рахунок застави, а саме на допомогу Збройним силам України. У зв`язку з наведеним просить подане клопотання задовольнити.

В судовому засіданні захисник ОСОБА_6 подане клопотання підтримав з мотивів, викладених у такому, просив задовольнити. Підозрюваний ОСОБА_5 підтримав позицію захисника.

Прокурор відносно задоволення клопотання заперечив. Вказав, що на його думки ризики, які існували на час застосування запобіжного заходу до підозрюваного не змінились, а тому просив відмовити в задоволенні клопотання.

Дослідивши матеріали клопотання захисника, матеріали клопотання про застосування запобіжного заходу, заслухавши думку учасників судового засідання, слідчий суддя приходить до наступного.

Відповідно до вимог частини 1 ст. 201 КПК України підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

В судовому засіданні встановлено, що у слідчому відділі Львівського районного управління поліції №1 ГУ Національної поліції у Львівській області перебуває кримінальне провадження за №0000077 від 19 січня 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 185 КК України.

24 січня 2021 року у даному кримінальному провадженні ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 185 КК України.

Ухвалою слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова від 24 січня 2022 року застосовано до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід тримання під вартою до 23 березня 2022 року включно, визначено підозрюваному ОСОБА_5 заставу в розмірі 2000 (двох тисяч) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 4 962 000 (чотири мільйони дев`ятсот шістдесят дві тисячі) гривень.

За змістом ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Так з вказаної вище ухвали вбачається, що про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 185 КК України (сукупність наявних доказів припущення про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення) на час розгляду клопотання про застосування запобіжного свідчили зокрема: протокол огляду місця події від 18 січня 2022 року, прокол допиту у якості свідка ОСОБА_8 від 19 січня 2022 року, прокол допиту у якості свідка ОСОБА_9 від 19 січня 2022 року, прокол допиту у якості свідка ОСОБА_10 від 20 січня 2022 року, прокол допиту у якості свідка ОСОБА_11 від 21 січня 2022 року, прокол допиту у якості свідка ОСОБА_12 від 22 січня 2022 року, протоколи допитів потерпілих ОСОБА_13 та ОСОБА_14 від 23 січня 2022 року, наявні у рапортах оперуповноваженого ВКП Львівського РУП №1 ГУНП у Львівській обл. ОСОБА_15 кадри з камер відеоспостереження по шляху переміщення особи, якою було вчинено кримінальне правопорушення, прокол допиту у якості свідка оперуповноваженого ВКП Львівського РУП №1 ГУНП у Львівській обл. ОСОБА_15 від 23 січня 2022 року, протокол затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 23 січня 2022 року.

Окрім того, вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного, слідчим суддею враховано вимоги п.п. 3, 4 і 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного кримінального правопорушення; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила кримінальне правопорушення; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

За змістом закону тримання під вартою як запобіжний захід може бути застосовано лише у разі, якщо прокурор наявною сукупністю дозволених законом при прийнятті даного рішення засобів доказування доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим в ст. 177 КПК. Неможливість запобігти даним ризикам слід розуміти як недостатність інших запобіжних заходів для того, щоби убезпечити їх настання.

За змістом ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Так ризиками, які надали підстави слідчому судді застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 було те, що підозрюваний обґрунтовано підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до дванадцяти років з конфіскацією майна. Слідчий суддя прийшов до переконання, що підозрюваний перебуваючи на волі зможе продовжувати свою злочинну діяльність та вчинити інші кримінальні правопорушення, переховуватись від органів досудового розслідування та суду, чинити тиск на потерпілих та свідків, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні іншим чином з метою уникнення від кримінальної відповідальності. Окрім того з долученої до клопотання вимоги вбачалось, що хоч підозрюваний ОСОБА_5 раніше не судимий, однак щодо нього здійснюється кримінальне провадження за ч. 3 ст. 185 КК України, що також додатково свідчить про ризик вчинення ним нових кримінальних правопорушень проти власності, а також може спричинити ризик його переховування від органу досудового розслідування та суду. Слідчим суддею при обранні запобіжного заходу було встановлено, що застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного не суперечить приписам п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України, а також що наведені дані про особу підозрюваного, в тому числі й те, що останній є одруженим та має на утриманні двох малолітніх дітей, не гарантують запобігання встановленим ризикам без застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою. При цьому обставин, що могли б свідчити про можливість запобігання зазначеним ризикам шляхом застосуванням інших, більш м`яких запобіжних заходів, слідчим суддею під час розгляду клопотання встановлено не було, а доводи сторони захисту щодо можливості застосування до підозрюваного інших запобіжних заходів, не пов`язаних з триманням під вартою, не спростовували вищенаведених висновків, а сукупність наявних доказів припущення про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення свідчили про наявність в його діях інкримінованого кримінального правопорушення.

При визначенні розміру застави підозрюваному слідчим суддею було враховано положення п. 3 ч. 5 ст. 182, ч. 5 ст. 182 та ч. 3 ст. 183 КПК України. Зокрема оскільки з повідомлення про підозру вбачалось, що ОСОБА_5 інкримінується викрадення ним грошових коштів, належних потерпілій ОСОБА_14 на загальну суму 961 710 грн. та потерпілій ОСОБА_13 на загальну суму 3 453 340 грн., а загалом 4 415 050 грн., відтак із врахуванням характеризуючих даних особи підозрюваного ОСОБА_5 , його майнового та сімейного стану, а також обставин кримінального правопорушення у вчиненні якого він підозрюється, зокрема вказаного вище розміру викрадених коштів, які на момент розгляду клопотання не було повернуто та не повідомлено про їх місце знаходження, слідчий суддя прийшов до висновку, що максимальний розмір застави, передбачений п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України, буде недостатнім для забезпечення виконання ОСОБА_5 обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України, а тому підозрюваному таку було визначено у розмірі, який перевищує триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а саме у розмірі 2000 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 4 962 000 грн. Визначаючи вказаний розмір застави слідчий суддя вважав, що такий буде достатнім стримуючим фактором для запобігання ризикам описаним вище та може належним чином забезпечити процесуальну поведінку підозрюваного.

Ухвалою Львівського апеляційного суду від 3 лютого 2022 року апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_16 захисника підозрюваного ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Личаківського районного суду м. Львова від 24 січня 2022 року було залишено без задоволення, а вказану ухвалу залишено без змін. Даною ухвалою судом апеляційної інстанції було констатовано, що слідчий суддя дійшов правильного висновку про необхідність застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу тримання під вартою та при визначенні застави навів достатні обґрунтування щодо визначеного ним розміру. При цьому колегія суддів також прийшла до переконання, що такий розмір застави буде достатньою мірою гарантувати виконання покладених на підозрюваного обов`язків.

Оцінюючи доводи сторони захисту щодо можливості на даний час зміни підозрюваному запобіжного заходу з тримання під вартою на особисте зобов`язання слід зазначити наступне.

Так дійсно Указом Президента України Володимира Зеленського №64/20211 від 24 лютого 2022 року «Про введення воєнного стану в Україні» у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» постановлено ввести в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.

Законом України №2102-ІХ від 24 лютого 2022 року «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» відповідно до пункту 31 частини першої статті 85 Конституції України та статті 5 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» Верховна Рада України вказаний вище указ було затверджено.

Відповідно до ст. 65 Конституції України захист Вітчизни, незалежності та територіальної цілісності України, шанування її державних символів є обов`язком громадян України. Громадяни відбувають військову службу відповідно до закону.

При цьому згідно з ст. 3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Однак також ст. 55 Конституції України визначає, що права і свободи людини і громадянина захищаються судом.

Так та обставина, що підозрюваний ОСОБА_5 є особою призовного віку, на якого також покладено обов`язок здійснювати захист Вітчизни, незалежності та територіальної цілісності України, висловлює бажання ввійти до складу територіальної оборони Львівської області та добровільно вніс на рахунок Збройних Сил України кошти у сумі 100 000 грн., не спростовує того, що він обґрунтовано підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, стороною захисту не надано слідчому судді доказів того, що підозрюваний сприяє слідству, викрадені кошти повернуті потерпілим, або ж підозрюваним повідомлено про їх місце знаходження.

Факт введення на території України воєнного стану та відтак переведення правоохоронних органів на посилений режим несення служби, а також заборона виїзду чоловіків призовного віку за межі України жодним чином не нівелює наявні щодо підозрюваного раніше встановлені при застосуванні до нього запобіжного заходу ризики, зокрема останній з метою уникнення відповідальності зможе переховуватись від слідства та суду і в межах території України, під час воєнного стану як і раніше також може продовжувати свою злочинну діяльність та вчинити інші кримінальні правопорушення, чинити тиск на потерпілих та свідків, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні іншим чином з метою уникнення від кримінальної відповідальності. При цьому слід звернути увагу, що на території Львівської області активні бойові дії не ведуться. Крім того, слідчий суддя враховує відсутність даних щодо законного походження коштів, які були внесенні від імені підозрюваного на рахунок Збройних Сил України в загальній сумі 100 000 грн. і звертає увагу, що на даний час відсутні відомості щодо виявлення всієї суми викрадених коштів.

Враховуючи вищенаведене слідчий суддя приходить до переконання, що встановлені щодо підозрюваного ОСОБА_5 ризики, що були підставою для застосування щодо нього запобіжного заходу саме у вигляді тримання під вартою з визначенням розміру застави понад максимальний розмір, передбачений п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України, на даний час не змінились, відтак відсутні підстави для зміни такого, а тому у задоволенні клопотання слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 182, 183, 194, 196, 201, 372, 375, 309 КПК України, -

п о с т а н о в и в:

в задоволенні клопотання захисника ОСОБА_4 про зміну підозрюваному ОСОБА_5 запобіжного заходу відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Cлідчий суддя ОСОБА_1