Єдиний унікальний номер 938/87/22
Судове провадження № 1-кс/938/19/22
УХВАЛА
про розгляд клопотання про арешт майна

21 лютого 2022 року селище Верховина

Слідчий суддя Верховинського районного суду Івано-Франківської області ОСОБА_1

з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3 ,

розглянувши клопотання старшого слідчого СВ Верховинського районного відділення поліції Головного управління Національної поліції в Івано-Франківській області (далі СВ Верховинського РВП ГУНП в Івано-Франківській області) ОСОБА_4 , погоджене прокурором у кримінальному провадженні прокурором Верховинського відділу Косівської окружної прокуратури Івано-Франківської області ОСОБА_5 , у кримінальному провадженні №0000005 від 17.01.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 122 КК України, про арешт майна ,-

В С Т А Н О В И В:
Старший слідчий СВ Верховинського РВП ГУНП в Івано-Франківській області ОСОБА_4 звернувся до слідчого судді Верховинського районного суду Івано-Франківської області із клопотанням про накладення арешту з метою збереження речового доказу на добровільно видану ОСОБА_6 дерев`яну планку довжиною близько 80 см. коричневого кольору з забороною відчуження, розпорядження та/або користування майном.

Подане клопотання обґрунтовує тим, що СВ Верховинського ВРП ГУНП в Івано-Франківській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000005 від 17.01.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 122 КК України.

У ході досудового розслідування встановлено, що 16.01.2022 року вечором близько 18 год. ОСОБА_6 , перебував вдома за місцем проживання і в цей час до нього зайшов ОСОБА_7 , який був у стані алкогольного сп`яніння та почав із ОСОБА_6 словесний конфлікт побутовому грунті. В ході даного конфлікту ОСОБА_7 , діючи умисно, керуючись раптово виниклим прямим умислом на спричинення тілесних ушкоджень, усвідомлюючи протиправність та суспільну небезпеку своїх дій, передбачаючи настання суспільно-небезпечних наслідків та свідомо бажаючи їх настання, зняв з дивана дерев`яну планку, після чого завдав неюне менше п`яти ударів в різні ділянки тіла ОСОБА_6 , а саме по голові та руках, при цьому ОСОБА_6 впав на підлогу а ОСОБА_7 продовжував наносити удари. ОСОБА_6 в цей час захищав голову руками від його ударів, при цьому відчув хруст та різкий біль в ліктьовому суглобі лівої руки, якою прикривав голову.

У результаті умисного нанесення ударів ОСОБА_7 потерпілому ОСОБА_6 було спричинено тілесні ушкодження у вигляді: закритого перелому ліктьового відростку лівої ліктьової кістки, закритої черепно-мозкової травми із струсом головного мозку, рани тім`яної ділянки голови, скроневої ділянки справа, потиличної ділянки голови зліва та в ділянках ліктьового суглобу та лівого передпліччя, садна в ділянках обличчя. Тілесні ушкодження у вигляді закритого перелому ліктьового відростку лівої ліктьової кістки, відповідно до висновку експерта від 16.02.2022 року №24 відносяться до середнього ступеня тяжкості тілесних ушкоджень, які спричинили тривалий розлад здоров`я і не є небезпечними для життя в момент їх спричинення, тілесні ушкодження у вигляді закритої черепно-мозкової травми із струсом головного мозку відносяться до легких тілесних ушкоджень, які спричинили короткочасний розлад здоров`я, а інші тілесні ушкодження відносяться до легких тілесних ушкоджень.
17.02.2022 року потерпілим в кримінальному провадженні ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , добровільно видано працівникам Верховинського РВП дерев`яну планку довжиною близько 80 см., коричневого кольору, яка є складовою частиною дивана, якою ОСОБА_7 спричинив йому тілесні ушкодження.

У зв`язку із тим, що вищевказану дерев`яну планку може бути використано як доказ під час кримінального провадження, а тому враховуючи викладене та зважаючи на те, що вона має значення речового доказу для кримінального провадження, 17.02.2022 року вищевказану дерев`яну планку залучено до матеріалів кримінального провадження, як речовий доказ.

Зважаючи на вищевикладене та враховуючи те, що добровільно видана ОСОБА_6 дерев`яна планка зберегла на собі сліди кримінального правопорушення,та відповідно до ст. 98 КПК України, є речовим доказом фактів та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

З метою збереження речового доказу, тобто відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України в кримінальному провадженні є необхідність накладення арешту на добровільно видану ОСОБА_6 дерев`яну планку, яка зберегла на собі сліди кримінального правопорушення.

У судове засідання з`явився прокурор, який просив вказане клопотання задоволити.

Слідчий у судове засідання не з`явився, хоча про час та місце розгляду справи був належним чином повідомлені (а.с. 20), подав до суду заяву про розгляд клопотання у його відсутності (а.с.15).
Третя особа, щодо майна якого вирішується питання про накладення арешту на майно, ОСОБА_6 , яким видано вказане майно, у судове засідання не з`явився, хоча про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином (а.с.19), подав до суду заяву про розгляд клопотання у його відсутності (а.с.22-23).
Неприбуття вищевказаних осіб в судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання ( ч.1 ст.172 КПК України).
Дане клопотання розглянуто у строки, встановлені ч. 1 ст. 172, ч. 6 ст. 173 КПК України з врахуванням положень ч. 5 та ч. 7 ст. 115 КПК України.

Слідчий суддя, перевіривши відповідність вказаного клопотання вимогам ст. 171 КПК України, приходить до такого висновку.

Зокрема, встановлено, що майно, на яке слідчий просить накласти арешт у клопотанні, вилучене (добровільно видане) 17.02.2022 року (а.с. 10).
Із вказаним клопотанням слідчий звернувся до суду 18.02.2022року, тобто в наступний робочий день після вилучення майна, в результаті чого дотримано вимоги ч. 5 ст. 171 КПК України, згідно з якою клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якого його було вилучено.

Отже, клопотання про арешт майна подане у строки, передбачені кримінально-процесуальним законом.

Арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вваажати,що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження ( ч. 1 ст. 170 КПК України). Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів (п.1 ч.2 ст.170 КПК України) та накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, якими характеризується речовий доказ (ч.3 ст.170 КПК України).

17.01.2022 року відомості за вказаним фактом внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000005 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 122 КК України, та розпочато досудове розслідування (а.с.3).

Також 18.02.2022року вилучену (добровільно видану) дерев`яну планку довжиною близько 80 см. коричневого кольору, визнано речовим доказом у кримінальному провадженні №0000005 від 17.01.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 122 України (а.с.13-14).
Отже, старшим слідчим поза розумним сумнівом доведено наявність достатніх підстав вважати, що вказаний предмет є речовим доказом і може бути використаний як доказ у кримінальному провадженні, тобто відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, якими характеризується речовий доказ.

Окрім цього, старшим слідчим доведено наявність ризиків, передбачених ч.1 ст. 170 КПК України. Зокрема, майно має ознаки речового доказу, з метою встановлення об`єктивної істини у кримінальному провадженні, вказану дерев`яну планку довжиною близько 80 см. коричневого кольору важливо зберегти у стані, в якому вона знаходиться на час вилучення, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на вказане вище майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

Слідчий судя враховує, що накладення арешту на вищезазначену дерев`яну планку для кримінального провадження має вагоме значення як речового доказу.

На підставі викладеного, керуючись вимогами ст. 167,170-173, 309 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання задовольнити.

Накласти арешт з метою збереження речового доказу на добровільно видану ОСОБА_6 дерев`яну планку довжиною близько 80 см. коричневого кольору, з забороною відчуження, розпорядження та/або користування майном.

Виконання ухвали слідчого судді покласти на старшого слідчого СВ Верховинського РВП ГУ НП в Івано-Франківській області капітана поліції ОСОБА_4 .

Роз`яснити, що відповідно до вимог ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково, якщо буде доведено, що в подальшому в застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Івано-Франківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, однак її оскарження не зупиняє її виконання.

Слідчий судя Наталія ЧЕКАН