Справа № 466/665/22 Головуючий у 1 інстанції: ОСОБА_1
Провадження № 11-сс/811/142/22 Доповідач: ОСОБА_2
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 лютого 2022 року м. Львів

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Львівського апеляційного суду в складі

головуючої судді ОСОБА_2
суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
з участю секретаря судового засідання ОСОБА_5 ,
прокурора ОСОБА_6 ,

підозрюваного ОСОБА_7 ,

та його захисника- адвоката ОСОБА_8 ,

представника потерпілої - адвоката ОСОБА_9 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_8 , подану в інтересах ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Чернігів, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , підозрюваного за ч. 1 ст. 121 КК України, на ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суд м. Львова від 31 січня 2022 року про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави щодо ОСОБА_7 ,

ВСТАНОВИЛА:

слідчий слідчого відділу поліції №1 ЛРУП №1 ГУ НП у Львівській області ОСОБА_10 , звернувся з клопотанням, яке погоджено прокурором Галицької окружної прокуратури м. Львова ОСОБА_6 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_7 ..

У клопотанні покликався на те, що ОСОБА_7 , 30 грудня 2021 року, приблизно о 02 год. 00 хв., перебуваючи у квартирі за адресою: АДРЕСА_2 , на ґрунті особистих неприязних відносин, які виникли під час довготривалого конфлікту із ОСОБА_11 , маючи умисел на заподіяння тілесних ушкоджень, схопив обома своїми руками потерпілу за зап`ястя обох рук та силоміць затягнув її у спальну кімнату та кинув на ліжко, де утримуючи руками за шию, почав здавлювати горло.

Продовжуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_7 , незважаючи на прохання потерпілої припинити вчиняти насильницькі дії, з метою завдання особливо сильних страждань ОСОБА_11 , продовжив утримувати її за шию, стискаючи своїми руками та із значною силою прикладання здушувати горло потеплілої, внаслідок чого потерпіла втратила свідомість.

Прийшовши до тями, ОСОБА_11 підбігла до вікна та почала кричати, щоб покликати людей на порятунок, однак, почувши крики про допомогу, відразу прийшов ОСОБА_7 , який, змушуючи потерпілу замовкнути, схопив її за одяг та повалив на землю, після чого схопив обома руками її за шию та здавлюючи горло, почав знову душити.

Вищезазначені умисні дії ОСОБА_7 , що мали характер заподіяння численних тілесних ушкоджень щодо потерпілої ОСОБА_11 тривали до 06 год. 00 хв. 30 грудня 2021 року.

Таким чином, ОСОБА_7 підозрюється в умисному тяжкому тілесному ушкодженні, тобто умисному тілесному ушкодженні, небезпечному для життя в момент заподіяння, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Львова від 31 січня 2022 року задоволено клопотання слідчого слідчого відділу поліції №1 ЛРУП №1 ГУ НП у Львівській області ОСОБА_10 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_7 .

Застосовано до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів з 31 січня 2022 року по 31 березня 2022 року включно, без визначення розміру застави.

Контроль за виконанням ухвали покладено на прокурора Галицької окружної прокуратури м. Львова ОСОБА_12 .

Адвокат ОСОБА_8 подала апеляційну скаргу в якій просить ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суд м. Львова від 31 січня 2022 року скасувати та постановити нову ухвалу, якою обрати підозрюваному запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою.

В доводах своєї апеляційної скарги зазначає, що ухвала слідчого судді не відповідає нормам матеріального та процесуального права, а також фактичним обставинам справи.

При прийнятті оскаржуваної ухвали слідчим суддею не було взято до уваги, що інформація про часті перетину кордону підозрюваним жодним чином не вказує про можливість підозрюваного переховуватись від слідства та суду. Зазначені дані характеризують ОСОБА_7 , як відповідальну особу, яка бере участь у вихованні своїх дітей, які перебували у Республіці Польща; після подій та вручення підозри ОСОБА_7 не залишив територію України назавжди; окрім того малолітня донька підозрюваного ОСОБА_13 з 1 січня 2022 року по даний час проживає на території України разом із батьком, відвідує дистанційно школу у м. Києві.

Судом не було враховано практику Європейського суду з прав людини та не застосовано запобіжний захід у виді домашнього арешту; не враховано жодного документу, який характеризує підозрюваного та спростовує доводи сторони обвинувачення щодо можливості вчинення ним інших кримінальних правопорушень.

Стороною захисту подано, підтверджуючі дані відсутності переслідування потерпілої з боку підозрюваного, спілкування після 30 грудня 2021 року було зведено до спілкування щодо спільної дитини.

Підозрюваний немає на праві власності нерухомого майна, має на утримання троє неповнолітніх дітей та батьків. Майновий стан підозрюваного не вказує на наявність численних майнових статків і відповідно застава у розмір 50 000,00 гривень є значною сумою, яка б стимулювала останнього дотримуватись обов`язків, покладених на нього ухвалою суду.

Також, судом не взято до уваги проблеми підозрюваного із здоров`ям, які унеможливлюють застосування до останнього запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Наголошує, що тяжкість обвинувачення не може слугувати єдиним обґрунтуванням обрання запобіжного заходу до підозрюваного. Стороною обвинувачення не надано жодного доказів, який би підтверджували ризики, на які посилається прокурор.

Заслухавши доповідача, доводи захисника та підозрюваного на підтримку апеляційної скарги, виступ прокурора на заперечення доводів апеляційної скарги, пояснення представника потерпілої на заперечення доводів апеляційної скарги, вивчивши матеріали судової справи та кримінального провадження №0000796 від 30 грудня 2021 року, колегія суддів вважає, що апеляційні скарги підлягають до задоволення частково, виходячи з наступного.

Частиною 1 ст. 404 КПК України встановлено, що суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Відповідно до ст. 370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи (рішення у справі «Ilijkov v. Bolgaria»).

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, тобто з метою запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Розглядаючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для прийняття законного і обґрунтованого рішення, суд, відповідно до ст. 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею ст. 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Під час апеляційного розгляду, встановлено, що рішення слідчим суддею прийнято з дотриманням зазначених вимог національного та міжнародного законодавства.

Як вбачається з ухвали слідчого судді та матеріалів судової справи, що в провадженні слідчого відділення ВП №1 ЛРУП №1 ГУНП у Львівській області перебувають матеріали кримінального провадження, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 30 грудня 2021 року №0000796, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

29 січня 2022 року, слідчим слідчого відділу ВП №1 ЛРУП №1 ГУНП у Львівській області старшим лейтенантом поліції ОСОБА_10 , за погодженням із прокурором Галицької окружної прокуратури м. Львова ОСОБА_6 , ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

31 січня 2022 року слідчий слідчого відділу поліції №1 ЛРУП №1 ГУ НП у Львівській області ОСОБА_10 звернувся до суду з клопотанням, про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_7 , строком на 60 днів без визначення застави.

31 січня 2022 року клопотання слідчого було задоволено частково слідчим суддею Шевченківського районного суду м. Львова.

Ухвалюючи своє рішення про обрання підозрюваному ОСОБА_7 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, слідчий суддя в повному об`ємі та правильно дослідив всі обставини справи та вірно прийшов до переконання про наявність ризиків, перелік яких передбачений ст. 177 КПК України.

Слідчий суддя, перевіряючи законність та обґрунтованість клопотання про застосування запобіжного заходу тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_7 у відповідності до вимог ст. ст. 193,194 КПК України вислухав доводи учасників судового провадження, належним чином дослідив фактичні обставини, вказані у клопотанні слідчого і дійшов вмотивованого висновку про необхідність обрання щодо підозрюваного виняткового виду запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки останній обґрунтовано підозрюється у вчиненні суспільно небезпечного діяння, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, а наявність обґрунтованої підозри підтверджується письмовими доказами, зібраними під час досудового слідства, а саме: протоколом допиту потерпілої ОСОБА_11 , висновком сдово-медичної експертизи №1492 від 17 січня 2022 року, протоколом допиту свідка ОСОБА_14 , протоколом допиту свідка ОСОБА_15 , протоколом допиту свідка ОСОБА_16 , частково рішенням Шевченківського районного суду м. Львова від 21 січня 2022 року, щодо видачі обмежувального припису відносно ОСОБА_7 .

Разом з тим, відповідно до ч. 3 ст.183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України.

Пунктом 1 ч. 4 ст. 183 КПК України встановлено, що слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні, щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

Колегія суддів, враховуючи дані про особу підозрюваного, який має на утриманні неповнолітніх дітей, його відношення до вчиненого, конкретні обставини справи, вважає за доцільним визначити для ОСОБА_7 заставу, яка була б достатньою для забезпечення виконання покладених на нього обов`язків.

Частиною 4 ст. 182 КПК України встановлено, що розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст.177 КПК України. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Згідно з п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину, визначається в межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Виходячи з прецедентної практики Європейського суду з прав людини, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

Враховуючи тяжкість покарання за вчинення кримінального правопорушення у якому підозрюється ОСОБА_7 дані про особу підозрюваного, який має постійне місце проживання та міцні соціальні зв`язки, наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, той факт, що інкриміноване ОСОБА_7 кримінальне правопорушення несе високу суспільну небезпеку та негативні наслідки колегія суддів визначає ОСОБА_7 альтернативний запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, з покладенням передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України обов`язків, у разі її внесення, який у даному кримінальному провадженні є відповідним і достатнім для забезпечення достатньої та належної поведінки ОСОБА_7 та виконанню останнім покладених на нього обов`язків, при цьому врахувавши наявність встановлених під час проведення досудового розслідування ризиків та обставини кримінальних правопорушень, у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_7 .

Відтак, апеляційна скарга адвоката підлягає до задоволення частково, а ухвала слідчого судді про обрання запобіжного заходу ОСОБА_7 у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави - скасуванню з постановленням нової ухвали.

Керуючись ст. 177, 183, 184, 309, 310, 376, 407, 419 КПК України, колегія суддів

ПОСТАНОВИЛА:

апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_8 , подану в інтересах ОСОБА_7 - задоволити частково.

Ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суд м. Львова від 31 січня 2022 року про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави скасувати.

Клопотання слідчого слідчого відділу поліції №1 ЛРУП №1 ГУ НП у Львівській області ОСОБА_10 , яке погоджено прокурором Галицької окружної прокуратури м. Львова ОСОБА_6 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_7 задоволити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 31 березня 2022 включно.

На підставі ч. 3 ст. 183 КПК України визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання обов`язків підозрюваним ОСОБА_7 , у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 198 480 гривень, які внести на рахунок Львівського апеляційного суду (Державна казначейська служба України, м. Київ, МФО 820172, рахунок отримувача UA0085066, ).

В разі внесення застави покласти на ОСОБА_7 обов`язок прибувати до органу досудового розслідування та суду за першою вимогою, не відлучатися із населеного пункту, в якому зареєстрований та проживає - без дозволу органу досудового розслідування та суду, повідомляти орган досудового розслідування та суд про зміну місця свого проживання та роботи, а також здати на зберігання відповідному державному органу паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну, не спілкуватися з потерпілою ОСОБА_11 .

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_7 , що у випадку невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш суворий запобіжний захід, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного більш суворого запобіжного заходу.

Контроль за виконанням ухвали покладено на прокурора Галицької окружної прокуратури м. Львова ОСОБА_12 .

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та касаційному оскарженню не підлягає.

СУДДІ:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4