Справа № 296/9789/21
УХВАЛА

Іменем України

02 грудня 2021 року м.Житомир

Корольовський районний суд м.Житомира в складі:
слідчого судді ОСОБА_1 ,
при секретарі ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
слідчого ОСОБА_4 ,
адвоката ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора відділу Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_6 про накладення арешту на майно,-

ВСТАНОВИВ:
Прокурор ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді з клопотанням про накладення арешту на каміння, ззовні схоже на бурштин, яке виявлено та вилучено в підсобному приміщенні домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 .
В обгрунтування поданого клопотання прокурора вказав, що слідчим управлінням Головного управління Національної поліції в Житомирській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000149 від 11.02.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 240-1 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що невстановлені особи, діючи за попередньою змовою між собою, здійснюють незаконне видобування бурштину, а так само його збут, зберігання, передачу, пересилання, перевезення та переробку, законність походження якого не підтверджується відповідними документами, у тому числі на територіях природно-заповідного фонду Житомирської області, зокрема Поліського природного заповідника.
Під час проведення оперативно-розшукових заходів, направлених на встановлення осіб, що вчинили кримінальне правопорушення, та місцезнаходження речових доказів, працівниками УСР в Житомирській області ДСР НП України встановлено, що до вчинення вказаного та інших злочинів причетні ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , які являються виконавцями вчинення злочинів та здійснюють незаконне зберігання, пересилання, збут, передачу, перевезення та переробку бурштину.
Крім того вказаними особами здійснюється скуповування незаконно видобутої корисної копалини загальнодержавного значення бурштину, за що особи, які її незаконно видобули отримують грошові кошти, тим самим спонукаючи даних громадян до вчинення злочину проти довкілля.
Так, 05.11.2021 слідчими СУ ГУНП в Житомирській області на підставі ухвал слідчих суддів Корольовського районного суду м.Житомир проведено обшуки за відповідними місцями проживання фігурантів провадження, місцями знаходження знарядь і предметів злочинної діяльності, тощо.
Так, зокрема 05.11.2021 у період часу з 08 год. 02 хв. по 08 год. 28 хв. у ході обшуку слідчими СУ ГУНП в Житомирській області на підставі ухвали слідчого судді Корольовського районного суду м.Житомира від 08.10.2021 (справа №296/8696/21) проведено обшук в житловому будинку, господарських будівлях та спорудах, розташованих за адресою: АДРЕСА_1 , за місцем проживання ОСОБА_11 , в ході якого виявлено та вилучено каміння, зовні схоже на бурштин.
Посилаючись на те, що вилучені під час обшуку речі мають значення для кримінального провадження як речові докази, є необхідними для проведення судових експертиз, просив клопотання задовольнити.
В судовому засіданні прокурор та слідчий клопотання підтримали та просили його задовольнити.
Представник власника майна адвокат ОСОБА_12 заперечила щодо задоволення клопотання прокурора, посилаючись на те, що клопотання є необґрунтованим.
Заслухавши пояснення учасників судового процесу, дослідивши матеріали клопотання, слідчий дійшов висновку про необхідність повернення клопотання прокурору для усунення недоліків з наступних підстав.
Як визначено ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Вимоги до змісту клопотання про арешт майна визначені приписами ч.2 ст.171 КПК України.
Відповідно до ч.2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:
1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;
2) перелік і види майна, що належить арештувати;
3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;
4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.
Так, всупереч п.2 ч.2 ст. 171 КПК України у клопотанні про арешт майна прокурором не зазначено перелік майна, що належить арештувати.
Також в клопотанні не вказано особи, яка є власником вилученого майна.
Згідно тексту клопотання прокурор просить накласти арешт на каміння, зовні схоже на бурштин, при цьому, не вказав його масу, кількість, вартість будь - які інші ідентифікуючі ознаки. За вказаних обставин слідчий суддя позбавлений можливості вирішити питання щодо розумності та співмірності обмеження права власності завданням кримінального провадження.
Згідно ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.
Зважаючи на викладене, слідчий суддя вважає за необхідне повернути клопотання про арешт майна прокурору для усунення недоліків.
Керуючись ст.ст. 131-132, 170-173 КПК України, -
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання прокурора відділу Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_6 про накладення арешту на майно повернути прокурору та встановити строк у 72 години для усунення недоліків клопотання.
Після усунення недоліків сторона кримінального провадження не позбавлена права повторно звернутися із даним клопотанням до суду в загальному порядку.
Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження у суді.

Головуючий суддя ОСОБА_1