УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
02 вересня 2021 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваної ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 120 211 001 000 033 65 від 28.08.2021, у якому

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженка м. Олександрія Кіровоградської області, громадянка України, українка, без освіти, яка офіційно не працевлаштована, у зареєстрованому шлюбі не перебуває, має на утриманні 6 неповнолітніх дітей, зареєстрована за адресою АДРЕСА_1 , не судима,

підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст. 186 КК України,

у с т а н о в и в :
До Шевченківського районного суду м. Києва надійшло погоджене прокурором Шевченківської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_6 клопотання слідчого Шевченківського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_7 про застосування до підозрюваної ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

На обґрунтування клопотання зазначено, що 31.08.2021 ОСОБА_4 повідомлена про підозру за ч. 2 ст. 186 КК України, відповідно до якої ОСОБА_4 , діючи спільно з іншими особами, перебуваючи за адресою АДРЕСА_2 , керуючись корисливим умислом, здійснила напад на потерпілого ОСОБА_8 , та шляхом застосування насильства до останнього заволоділи майном потерпілого на загальну суму 12 000 грн.

Слідчий у своєму клопотанні вважав, що підозрювана ОСОБА_4 може переховуватись від органу досудового слідства та суду, а також продовжити злочину діяльність.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, просив його задовольнити, оскільки існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, зокрема, додав, що окрім зазначених у клопотанні ризиків переховування та вчинення іншого кримінального правопорушення, існує ризик впливу на свідків та потерпілого.

Підозрювана ОСОБА_4 не заперечуючи обґрунтованості підозри, просила відмовити у задоволенні клопотання, оскільки вагітна, має 6 дітей на утриманні, отже зазначені прокурором ризики не доведені.

Захисник заперечував проти задоволення клопотання, наполягаючи на необґрунтованості зазначених стороною обвинувачення ризиків, просив суд застосувати більш м`який запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, оскільки його підзахисна є матір`ю одиначкою, тобто переховуватись від органу досудового розслідування чи суду наміру не має.
Слідчий суддя, заслухавши сторони кримінального провадження, вивчивши надані суду матеріали, дійшов висновку про таке.

У силу ч.2 ст.177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.
Частиною 1 статті 194 КПК на слідчого суддю під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу покладений обов`язок встановити, чи доведені обставини, які свідчать про обґрунтованість підозри; чи наявні ризики, передбачені статтею 177 КПК, на які вказує слідчий; чи не є достатнім застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.
Тлумачення наведених процесуальних норм у їх логічному зв`язку з положеннями Глави 4 КПК приводить слідчого суддю до висновку, що під час вирішення питання щодо застосування запобіжних заходів оцінка наданих доказів має спрямовуватися не на досягнення остаточного переконання у винуватості особи у вчиненні інкримінованого правопорушення, а має на меті встановити, чи є підозра обґрунтованою.

Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст.9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «K.F. проти Німеччини» обґрунтованість підозри передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин.
З огляду на зазначене, слідчий суддя вважає, що наданими органом досудового розслідування матеріалами певною мірою підтверджується наявність в діях підозрюваної ОСОБА_4 ознак інкримінованого злочину.

Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваної, слідчий суддя відмічає, що ризиком, у даному випадку, є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.

Надаючи оцінку можливості підозрюваної переховуватися від органу досудового розслідування, слідчий суддя приймає до уваги, що існує ймовірність того, що ОСОБА_4 з метою уникнення покарання, передбаченого за вчинення інкримінованого їй злочину, вчинить дії щодо ухилення від органу досудового розслідування та суду.

Крім того, відповідно до рішення ЄСПЛ «Бекчієв проти Молдови» ризик переховування оцінюється також з урахуванням характеру людини, її моральних принципів, місця проживання, місця роботи, статків, сімейних стосунків, відносин з державою.

Слідчий суддя вважає, що наявність у підозрюваної утриманців, хоча і мінімізує певним чином ризик переховування від слідства та суду, однак повністю його не виключає.
Зазначені чинники у сукупності з покаранням, яке загрожує підозрюваній у разі визнання її винуватою у вчиненні інкримінованих злочинів, приводять до переконання, що ризик переховування ОСОБА_4 від органу досудового розслідування та суду є реальним.

Оскільки обставини вчинення кримінальних правопорушень на теперішній час у повному обсязі не встановлені, слідчий суддя не виключає, що підозрювана може вдатись до дій, спрямованих на здійснення незаконного впливу на свідків та інших, причетних до вчинення інкримінованого правопорушення осіб.

Ризик вчинення ОСОБА_4 іншого кримінального правопорушення також ґрунтується на матеріалах клопотання, оскільки інкриміновані підозрюваній дії вчинені з метою власного збагачення, тому не виключено, що здійснення злочинної діяльності є основним способом заробітку підозрюваної.

За результатами встановлених у судовому засіданні обставин та з урахуванням доводів, викладених стороною обвинувачення та стороною захисту, слідчий суддя вважає, що прокурором доведена наявність обставин, передбачених ч.1 ст. 194 КПК.

Відповідно до ч.1 ст. 183 КПК тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК.

Водночас слідчий суддя звертає увагу, що ЄСПЛ у своєму рішенні у справі «Хайредінов проти України» зазначив, що тримання особи під вартою буде свавільним, якщо національні суди не розглянули можливість застосування більш м`якого запобіжного заходу.
Вказана вище позиція ЄСПЛ кореспондується з покладеним ч. 3 ст. 176 КПК на слідчого суддю обов`язком відмовити у застосуванні ініційованого стороною обвинувачення запобіжного заходу, якщо прокурор не доведе, що наведені у клопотанні обставини є достатніми для переконання, що більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти наведеним ризикам.
Відповідно до ст.178 КПК при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 КПК, слідчий суддя зобов`язаний оцінити у сукупності всі обставини, у тому числі вік, міцність соціальних зв`язків у місці його постійного проживання, наявність у нього родини й утриманців; репутацію підозрюваного, його майновий стан тощо.
Слідчий суддя, враховуючи відсутність у підозрюваної судимостей, вагітність підозрюваної та наявність у останньої шістьох малолітніх дітей на утриманні, приходить до переконання, що належну процесуальну поведінку підозрюваної зможе забезпечити більш м`який запобіжний захід.
На підставі викладеного, керуючись ст. 176-179, 182, 183, 193, 194, 309 КПК України, слідчий суддя
у х в а л и в :
У задоволенні клопотання слідчого Шевченківського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_7 відмовити.

Застосувати до підозрюваної ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, заборонивши їй залишати приміщення будинку АДРЕСА_1 з 22 год. 00 хв. по 06 год. 00 хв. наступного дня.

Покласти на підозрювану ОСОБА_4 обов`язки:

- прибувати за першою вимогою до слідчого Шевченківського УП ГУНП у м. Києві, прокурора, слідчого судді, суду (в залежності від стадії кримінального провадження);

- повідомляти слідчого, прокурора або суд про зміну місця свого проживання;

- здати на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- утримуватись від спілкування з ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 .

Строк дії цієї ухвали встановити по 31 жовтня 2021 року включно.

На ухвалу прокурором, підозрюваною, її захисником упродовж п`яти днів з дня її проголошення може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1