У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
08 грудня 2021 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Ужгород скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Ужгородського районного управління поліції ГУНП в Закарпатській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення,-
встановив:
ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області зі скаргою на бездіяльність слідчого Ужгородського МВ ГУНП в Закарпатській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення та просить в якій просить зобов`язати слідчого Ужгородського МВ ГУНП в Закарпатської області відповідно до вимог ст. 214 КПК України внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відповідні дані за заявою про кримінальне правопорушення та розпочати досудове розслідування, визнати ОСОБА_3 потерпілим по даному провадженню, вручити пам`ятку про процесуальні права та обов`язки потерпілого, допитати ОСОБА_3 в якості потерпілого та витяг про внесення до ЄРДР заяви про кримінальне правопорушення і вчинити інші процесуальні дії, які він зобов`язаний вчинити у визначений КПК строк.

Скаргу обґрунтовано тим, що 12.11.2021 року він рекомендованим листом направив до Ужгородського МВ ГУНП (м. Ужгород, вул. Гагаріна, 10а) заяву про кримінальне правопорушення, що вказують на вчинення кримінального правопорушення, що містить ознаки злочину, передбаченого ч.1 ст. 366 КК України. Всупереч положенням ст. 214 КПК України даних про те, що вказана заява внесена до ЄРДР на день подання скарги не отримав. Вважає, що така бездіяльність слідчого Ужгородського МВ ГУНП в Закарпатській області суперечить вимогам ст. 214 КПК України та призвела до того, що по його заяві не почато досудове розслідування, чим порушені його процесуальні права як потерпілого передбачені КПК України, у зв`язку з чим змушений звернутися з даною скаргою до слідчого судді, відповідно до ч.1 ст. 303 КПК України.

У судове засідання заявник не з`явився, про дату, час і місце розгляду справи повідомлений належним чином, при цьому, у поданій скарзі просить про розгляд скарги без його участі, оскільки являється інвалідом другої групи та потребує стороннього догляду, вимоги скарги підтримує в повному обсязі, просить задовольнити скаргу.

Представник Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області у судове засідання не з`явився, незважаючи на той факт, що про час і місце розгляду повідомлений належним чином. При цьому, у відповідності до положень ч.3 ст.306 КПК України його неявка не є перешкодою для розгляду скарги.

Дослідивши матеріали скарги, оцінивши докази, в їх сукупності, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Слідчим суддею встановлено, що 12.11.2021 ОСОБА_3 звернувся до Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській області із заявою про кримінальне правопорушення, в якій просив зареєструвати його заяву та внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості за цією заявою та розпочати кримінальне провадження за ознаками злочину передбаченого ст. 366 КК України (службове підроблення) проти експертів Закарпатського облбюро судово-медичної експертизи ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 .

Копією фіскального чеку АТ "Укрпошти" від 12.11.2021 та інформацією про відстеження поштового відправлення (трекінгом) за №284 підтверджується, що вказане відправлення було направлено на адресу Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області 12.11.2021 та таке вручено за довіреністю 16.11.2021 (а.с. 4, 14).

Доказів того, що за заявою ОСОБА_3 від 12.11.2021 року внесені відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань слідчому судді на час розгляду даної скарги надано не було.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржена бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Частинами 1, 2, 4 ст.214 КПК України визначено, що слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування. Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення затверджуються Офісом Генерального прокурора за погодженням з Міністерством внутрішніх справ України, Службою безпеки України, Національним антикорупційним бюро України, Державним бюро розслідувань, органом, що здійснює контроль за додержанням податкового законодавства.

Слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Згідно ч.1 глави 3 розділу І Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого Наказом Генерального прокурора № 298 від 30.06.2020 унесення відомостей до Реєстру здійснюється з дотриманням строків, визначених КПК України тацим Положенням,а самепро заяву, повідомлення про вчинені кримінальні правопорушення - у термін, визначенийчастиною першою статті 214 КПК України.

При цьому слід відзначити, що відомості, які підлягають внесенню до Єдиного реєстру досудових розслідувань та їх перелік визначені в частині 5 статті 214 КПК України, відповідно до якої до Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості, зокрема, про дату надходження заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення або виявлення з іншого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; прізвище, ім`я, по батькові (найменування) потерпілого або заявника; інше джерело, з якого виявлені обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела тощо.

Системний аналіз положень ст.ст. 214, 303, 304КПК України свідчить, що предметом судового контролю слідчого судді може бути бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення. Тобто, саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні.

Відповідно до положень ст. 25 КПК України, прокурор, слідчий зобов`язані в межах своєї компетенції розпочати досудове розслідування в кожному випадку безпосереднього виявлення ознак кримінального правопорушення (за виключенням випадків, коли кримінальне провадження може бути розпочате лише на підставі заяви потерпілого) або в разі надходження заяви (повідомлення) про вчинення кримінального правопорушення, а також вжити всіх передбачених законом заходів для встановлення події кримінального правопорушення та особи, яка його вчинила.

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про злочин є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину).

У той же час наявність або відсутність події кримінального правопорушення та складу злочину в діянні певних осіб може бути визначено лише в ході проведення досудового розслідування згідно Розділу ІІІ КПК України (ст. 284 КПК України).

У межах розгляду даної скарги встановлено, що відомості за заявою ОСОБА_3 від 12.11.2021року до Єдиного реєстру досудових розслідувань не внесені, що суперечить вимогам ст. 214 КПК України, яка визначає строки внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, а отже скарга в цій частині є обґрунтованою та підлягає задоволенню.

Частиною 2 статті 60 КПК України передбачено, що заявник має право отримати від органу, до якого він подав заяву, документ, що підтверджує її прийняття і реєстрацію; витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань; подавати на підтвердження своєї заяви речі і документи; отримати інформацію про закінчення досудового розслідування.

Щодо вимог про зобов`язання слідчого МВ ГУНП в Закарпатській області визнати ОСОБА_3 потерпілим, вручити пам`ятку про процесуальні права та обов`язки потерпілого, допитати в якості потерпілого, надати витяг з ЄРДР і вчинити інші процесуальні дії, до задоволення не підлягають, оскільки згідно ч. 5 ст. 40 КПК України, слідчий, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень забороняється, а межі втручання слідчого судді у діяльність слідчого обмежуються ч. 1 ст. 303 КПК України.

Крім того, згідно ч. 1, 2 ст. 55 КПК України, потерпілим у кримінальному провадженні може бути фізична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано моральної, фізичної або майнової шкоди, а також юридична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано майнової шкоди. Права і обов`язки потерпілого виникають в особи з моменту подання заяви про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або заяви про залучення її до провадження як потерпілого.

Частиною 5 вказаної статті встановлено, що за наявності очевидних та достатніх підстав вважати, що заява, повідомлення про кримінальне правопорушення або заява про залучення до провадження як потерпілого подана особою, якій не завдано шкоди, зазначеної у частині першій цієї статті, слідчий або прокурор виносить вмотивовану постанову про відмову у визнанні потерпілим, яка може бути оскаржена слідчому судді.

Відповідно до п. 10 ч. 1 ст. 3 КПК України, кримінальне провадження - досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність.

Згідно з ч. 2 ст. 214 КПК України, досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Враховуючи наведене, слідчий суддя приходить до висновку, що до внесення відомостей в ЄРДР особа має статус заявника, а статус потерпілого виникає у особи саме у кримінальному провадженні, тобто вже після внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Таким чином, вимога про визнання заявника потерпілим є передчасною, оскільки вказане здійснюється саме у кримінальному провадженні, після внесення відомостей до ЄРДР та відноситься до повноважень слідчого або прокурора. Відповідно до ч. 1 ст. 303 КПК України, перелік оскаржуваних рішень, дій чи бездіяльності прокурора під час досудового розслідування носить виключний характер і можливості примусово зобов`язати слідчого чи прокурора визнати заявника потерпілим, не передбачає.

У зв`язку з наведеним скарга ОСОБА_3 підлягає до часткового задоволення.

Відповідно до ст. 307 КПК України, за результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора постановляється ухвала згідно з правилами цього Кодексу. Ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: 1) скасування рішення слідчого чи прокурора; 1-1) скасування повідомлення про підозру; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.

На підставі вищевикладеного та керуючись статтями 214, 303, 306-307, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя,-

постановив:
Скаргу задовольнити частково.
Зобов`язати уповноважених осіб Ужгородського районного управління поліції ГУНП в Закарпатській області внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань, в порядку ст. 214 КПК України, відомості за заявою ОСОБА_3 , про вчинення кримінального правопорушення від 12.11.2021 року.
В задоволенні решти вимог скарги - відмовити.
Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення шляхом подачі апеляційної скарги до Закарпатського апеляційного суду.
Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подачі апеляційної скарги, якщо така скарга не була подана. У випадку подання апеляційної скарги ухвала, якщо вона не скасована набирає законної сили, після прийняття рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя Ужгородського
міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1