ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/4540/21
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"20" листопада 2021 р. слідчий суддя Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 з секретарем судового засідання ОСОБА_2 , за участі прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши в судовому засіданні в м. Києві заяву захисника ОСОБА_4 про відвід слідчого судді ОСОБА_6 від розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 (справа № 753/23670/21, провадження № 1-кс/753/4533/21),
ВСТАНОВИВ:

19.11.2021 слідчий слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції в м. Києві ОСОБА_7 за погодженням з прокурором ОСОБА_8 звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до ОСОБА_5 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.

Згідно з протоколом повторного автоматичного визначення слідчого судді від 19.11.2021 для розгляду даної судової справи (справа № 753/23670/21, провадження № 1-кс/753/4533/21) визначено слідчого суддю ОСОБА_6 .

20.11.2021 в судовому засіданні з розгляду вказаного клопотання захисник ОСОБА_4 заявив відвід слідчому судді ОСОБА_6 , про що подав письмову заяву.

Згідно з протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 20.11.2021 заяву про відвід передано для розгляду слідчому судді ОСОБА_1 .

В судовому засіданні захисник підтримав заяву про відвід, пославшись на незаконність утворення та діяльності Дарницького районного суду міста Києва та розгляду клопотання у неробочій час, з посиланням на те, що слідчим суддею ОСОБА_6 вчиняються дії, які викликають сумнів у її неупередженості, що виразилось у порушенні засад кримінального провадження та низки норм КПК України, з огляду на ігнорування фактів подання клопотання про застосування запобіжного заходу неналежним суб`єктом досудового розслідування та з порушенням правил підсудності розгляду клопотання, невідповідності додатку до клопотання вимогам матеріального права та протоколу затримання вимогам ст.208 КПК України, що доручення Регіонального центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги у м. Києві від 18.11.2021 адвокату ОСОБА_9 видано лише о 06-00 год., що виключає його присутність при складанні протоколу затримання ОСОБА_5 18.11.2021 о 05-20 год., фальсифікацію протоколів за результатами проведення слідчих процесуальних дій слідчим та прокурором, ігнорування вимог ст. 9 КПК України, ст. 5 Параграф 1 «Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод», рішення ЄСПЛ «Шабельник проти України» від 19.02.2019 та «Калашніков проти Росії» від 15.07.2002 щодо існування презумпції залишення на свободі, перевірки повноважень прокурора та слідчих, про зобов`язання прокурора надати документи на підтвердження особи підозрюваного, визначених ст. 206 КПК України обов`язків судді щодо захисту прав людини, порушення прокурором та слідчим принципу невинуватості.

При цьому слідчим суддею відмовлено в задоволенні клопотань сторони захисту про зобов`язання прокурора надати підтвердження повноважень прокурора, надати можливість співставити матеріали клопотання надані слідчому судді з матеріалами клопотання наданими підозрюваному, про зобов`язання прокурора надати в розпорядження суду та стороні захисту повноваження слідчих на здійснення досудового розслідування у даному кримінальному провадженні, про витребування статистичної картки про наслідки розслідування злочину, про витребування у прокурора підтвердження завдання матеріальної шкоди в даному кримінальному провадженні, про надання підозрюваному перекладача, про зняття кайданок з підозрюваного.

Також, захисник вважає, що в майбутньому слідчим суддею може бути проігноровано п.2, ч. 5, ст. 182 КПК України, щодо визначення розміру застави, рішення КСУ від 08.07.2003 р. №1-23/2003, вимоги ч. 2 ст. 177 КПК України, те що протоколи, якими слідчий обґрунтував підозру не є доказами в розумінні ст.84 КПКУ, вимоги ст. 196 КПК України неможливість тримання під вартою у разі відсутності доказів, які обґрунтовують обставини щодо існування ризиків.

Прокурор вважав заяву необґрунтованою і просив у її задоволенні відмовити. На обґрунтування заперечень послався на те, що наведені захисником обставини є надуманими, а дійсною метою заявлення відводу є бажання затягнути розгляд клопотання.

Заслухавши учасників процесу та вивчивши матеріали клопотання, суд вважає заяву про відвід необґрунтованою з таких підстав.

Статтею 75 КПК України встановлений перелік підстав для відводу слідчого судді, судді або присяжного в кримінальному провадженні.

Серед таких підстав законодавець зазначає, зокрема, особисту заінтересованість вказаних осіб або їх близьких родичів чи членів сім`ї в результатах провадження або існування інших обставин, які викликають обґрунтовані сумніви в їх неупередженості.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, безсторонність (неупередженість) суду в сенсі пункту 1 статті 6 Конвенції має визначатися згідно з суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та (i) об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності (рішення у справах: «Фей проти Австрії», «Ветштайн проти Швейцарії»).

Водночас з описаних у заяві про відвід обставин не вбачається заінтересованості, необ`єктивності або упередженості слідчого судді ОСОБА_6 , а доводи адвоката ОСОБА_4 про неконституційність утворення та діяльності Дарницького районного суду міста Києва ґрунтуються на його власному тлумаченні нормативно-правових актів, що не може бути підставою для відводу.

За положеннями статті 147 Конституції України єдиним органом конституційної юрисдикції в Україні є Конституційний Суд України, який вирішує питання про відповідність законів та інших правових актів Конституції України і дає офіційне тлумачення Конституції України та законів України.

Отже, встановити неконституційність утворення суду може лише Конституційний Суд України, проте такого рішення ним не приймалося.

При цьому всі аргументи захисників зводяться до незгоди з певними процесуальними рішеннями слідчого судді, однак зазначена обставина сама по собі не може бути підставою для відводу.

Більш того, більшість наведених захисниками доводів щодо порушення слідчим суддею ОСОБА_6 законодавчих норм ґрунтуються на хибному, на думку суду, розумінні положень кримінального процесуального закону, а деякі обставини взагалі не відповідають дійсності.

Так, з матеріалів судової справи вбачається, що судове засідання розпочалось об 11-30 год., на стадії розгляду клопотань на прохання сторони захисту слідчий суддя ОСОБА_6 оголошувала перерву на 30 хв. для спілкування сторони захисту, після чого розглядались численні клопотання сторони захисту, по яким приймались протокольні ухвали та з виходом до нарадчої кімнати, після чого о 19-55 год. на прохання сторони захисту слідчий суддя оголошувала перерву на 1 год. для написання заяви про відвід слідчого судді, що призвело до тривалого судового розгляду.

Зважаючи на викладене, суд дійшов до переконання, що доводи, покладені в обґрунтування заяви про відвід, є надуманими, що дає підстави розцінювати вказану заяву як таку, що спрямована на штучне затягування розгляду клопотання.

Керуючись статтею 81 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

Відмовити у задоволенні заяви захисника ОСОБА_4 про відвід слідчого судді ОСОБА_6 .
Ухвала оскарженню не підлягає.
Слідчий суддя: ОСОБА_1

Повний текст ухвали оголошено 25.11.2021.