Справа № 579/780/21
Провадження № 1-кп/577/322/21
У Х В А Л А

"29" вересня 2021 р.

Суддя Конотопського міськрайонного суду Сумської області ОСОБА_1 розглянувши матеріали кримінального провадження, що внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 0000316 від 24 жовтня 2020 року по обвинуваченню ОСОБА_2 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15, п. 9 ч. 2 ст. 115, ч. 2 ст. 353, ч. 3 ст. 187 КК України, ОСОБА_3 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 353, ч. 3 ст. 187 КК України,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Конотопського міськрайонного суду Сумської області знаходиться кримінальне провадження відносно обвинувачених ОСОБА_2 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15, п. 9 ч. 2 ст. 115, ч. 2 ст. 353, ч. 3 ст. 187 КК України та ОСОБА_3 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 353, ч. 3 ст. 187 КК України.

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями визначено головуючого суддю у справі Буток. Т.А.

З обвинувального акту вбачається, що ОСОБА_2 обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15, п. 9 ч. 2 ст. 115, ч. 2 ст. 353, ч. 3 ст. 187 КК України, ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 353, ч. 3 ст. 187 КК України.

Згідно ч. 1 ст. 31 КПК України кримінальне провадження в суді першої інстанції здійснюється суддею одноособово, крім випадків, передбачених частинами другою, третьою та дванадцятою цієї статті.

Ч. 3 ст. 31 КПК України передбачено, що кримінальне провадження в суді першої інстанції щодо злочинів, за вчинення яких передбачено довічне позбавлення волі, здійснюється колегіально судом у складі трьох суддів, а за клопотанням обвинуваченого - судом присяжних у складі двох суддів та трьох присяжних. Кримінальне провадження стосовно кількох обвинувачених розглядається судом присяжних стосовно всіх обвинувачених, якщо хоча б один з них заявив клопотання про такий розгляд.

Санкцією ч. 2 ст. 115 КПК України передбачено основне покарання у виді позбавлення волі на строк від 10 до 15 років або довічне позбавлення волі.

Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо забезпечення виконання кримінальних покарань та реалізації прав засуджених» № 1492-УІІІ від 07.09.2016 року внесено зміни до ст. 64 і 68 КК України, в якій зазначено, що довічне позбавлення волі не застосовується до певного категорії осіб, доповнено словами «а також у випадку, передбаченому ч. 4 ст. 68 цього Кодексу, а ст. 68 КК України було доповнено частиною четвертою, відповідно до якої «Довічне позбавлення волі за вчинення готування до злочину та вчинення замаху на злочин не застосовується, крім випадків вчинення злочинів проти основ національної безпеки України, передбачених у статтях 109-114-1, проти миру, безпеки людства та міжнародного правопорядку, передбачених у статтях 437-439, частині першій статті 442 та статті 443 цього Кодексу».

Отже, з набранням чинності 08.10.2016 року Закону № 1492-УІІІ від 07.09.2016 року норми ст. 64 і 68 КК України зазнали змін, згідно з якими за відсутності виключень, зазначених у вказаному Законі, було обмежено застосування безстрокового виду покарання (довічне позбавлення волі) за вчинення замаху на кримінальне правопорушення та фактично визначеного його строковий вид.

Відповідно до положень ч. 4 ст. 68 КК України за вчинення готування до злочину та замаху на нього довічне позбавлення волі не застосовується, крім випадків вчинення злочинів проти основ національної безпеки України, передбачених у статтях 109-114-1, проти миру, безпеки людства та міжнародного правопорядку, передбачених у статтях 437-439, частини 1 статті 442 та статті 443 цього Кодексу.

Водночас ч. 2 ст. 68 КК України передбачено, що за вчинення готування до злочину строк або розмір покарання не може перевищувати половини максимального строку або розміру найбільш суворого виду покарання, передбаченого санкцією статті (санкцією частини статті) Особливої частини цього Кодексу.

Виходячи з системного аналізу положень згаданих частин статті 68 КК, закон зобов`язує суд або знизити розмір (частина 2), або забороняє застосувати (частина 4), але виключно лише один і лише найбільш суворий вид основного покарання з числа тих, що передбачені у відповідній санкції статті (санкції частини статті) Особливої частини КК. Із цього випливає, що за одним кримінальним провадженням стосовно одного і того ж самого діяння і щодо однієї і тієї самої особи, яка вчинила це діяння, вказані положення не можуть бути застосовані двічі - і до найбільш суворого, і до менш суворого покарання, які альтернативно передбачені у санкції статті (санкції частини статті) Особливої частини КК.

Отже, якщо в санкції норми Особливої частини КК України альтернативно передбачено довічне позбавлення волі, то положення частини 2 статті 68 КК не можуть застосовуватися до таких осіб, виходячи з максимального покарання у виді позбавлення волі на певний строк, оскільки найбільш суворим видом покарання, передбаченим санкцією, залишається довічне позбавлення волі, а це покарання виключає можливість визначення його половини.

Зважаючи на вищевикладене, з метою ухвалення законного, обґрунтованого і вмотивованого судового рішенням з ретельним дотриманням вимог, передбачених КПК України, вважаю за необхідне матеріали кримінального провадження передати до канцелярії суду з метою здійснення автоматизованого розподілу для визначення складу суду у відповідності до вимог ч. 2 ст. 31 КПК України.

Керуючись ст. 64, 68 КК України, ст. 31 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В:

Матеріали кримінального провадження № 0000316 від 24 жовтня 2020 року по обвинуваченню ОСОБА_2 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15, п. 9 ч. 2 ст. 115, ч. 2 ст. 353, ч. 3 ст. 187 КК України, ОСОБА_3 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 353, ч. 3 ст. 187 КК України, передати до канцелярії Конотопського міськрайонного суду Сумської області з метою здійснення автоматизованого розподілу для визначення складу суду у відповідності до вимог ч.2 ст. 31 КПК України, а саме: визначення колегіального складу суду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СуддяОСОБА_1