печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 листопада 2021 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання ОСОБА_3 в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю фірма «Торгсервіс» про скасування арешту майна накладеного на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 19.10.2021, у рамках кримінального провадження № 0001077,

ВСТАНОВИВ:

В провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання ОСОБА_3 в інтересах ТОВ фірма «Торгсервіс» в порядку ст. 174 КПК України в якому просить скасувати арешт накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 19.10.2021, в рамках кримінального провадження № 0001077 на грошові кошти, що містяться на рахунках ТОВ фірма «Торгсервіс» (), відкритих у наступних банківських установах:

- АТ «КБ ПРИВАТБАНК» (МФО 351533) рахунки НОМЕР_1 (Українська гривня), НОМЕР_2 (Євро);

- АТ «УкрСиббанк» (МФО 351005) рахунок НОМЕР_3 (Євро, Долар США, Російський рубль, Українська гривня);

- АТ «АЛЬФА-БАНК» (МФО 300346) НОМЕР_4 (Євро, Долар США, Українська гривня);

- АБ «УКРГАЗБАНК» (МФО 320478) НОМЕР_5 (Українська гривня, Долар США, Євро).

Мотивуючи означене клопотання, заявник вказує, що накладений арешт порушує право на вільне володіння, користування та розпорядження своїм майном, а також що при накладенні арешту не було враховано відсутність правової підстави для арешту майна, вказує, що арештоване майно, не відповідає ознакам визначених ст. 98 КПК України, відношення до розслідуваного кримінального провадження ТОВ фірма «Торгсервіс» не має, разом з тим. посадові особи ТОВ фірма «Торгсервіс» не є підозрюваним та/або обвинуваченим.

У судове засідання слідчий/прокурор не з`явились, про розгляд клопотання повідомлялись належним чином.

До суду надійшла заява директора ТОВ фірма «Торгсервіс» ОСОБА_3 про розгляд клопотання за його відсутності, вимоги визначені у клопотанні підтримує, просить задовольнити.

Слідчий суддя, вивчивши матеріали провадження за клопотанням, приходить до наступного висновку.

Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001077 від 18.08.2021 за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого, ч. 5 ст. 191 КК України.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 19 жовтня 2021 року № 757/55212/21-к було накладено арешт на всі грошові кошти ТОВ фірма «Торгсервіс» у кримінальному провадженні № 0001077, відкритих у наступних банківських установах:

- АТ «КБ ПРИВАТБАНК» (МФО 351533) рахунки НОМЕР_1 (Українська гривня), НОМЕР_2 (Євро);

- АТ «УкрСиббанк» (МФО 351005) рахунок НОМЕР_3 (Євро, Долар США, Російський рубль, Українська гривня);

- АТ «АЛЬФА-БАНК» (МФО 300346) НОМЕР_4 (Євро, Долар США, Українська гривня);

- АБ «УКРГАЗБАНК» (МФО 320478) НОМЕР_5 (Українська гривня, Долар США, Євро).

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Виходячи із аналізу викладеного, вказана норма пов`язує право слідчого судді на скасування арешту майна, із можливістю надання учасникам процесу, доказів та відомостей, які вказуватимуть, що арешт накладено необґрунтовано або в його застосуванні відпала потреба та доведеності перед слідчим суддею їх законності та переконливості.

Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та обґрунтованого рішення, слідчий суддя, згідно вимог ст. 94, ст. 132, ст. 173 КПК України, повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину та достатніх доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту для третіх осіб, а також розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Із мотивувальної частини ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 19.10.2021 вбачається, що підставами накладення арешту на грошові кошти є забезпечення кримінального провадження, а саме забезпечення збереження речових доказів.

Аналізуючи положення кримінального процесуального законодавства з приводу накладення арешту на майно особи, обов`язковою передумовою, яка обґрунтовує необхідність застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, є наявність достатніх доказів, що вказують на вчинення злочину, наявність обґрунтованої підозри, підставу для арешту майна; наслідки арешту для третіх осіб, а також розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, що визначено положенням ч. 2 ст. 173 КПК України. При цьому обов`язок доведення існування зазначеної умови КПК України покладається на орган досудового розслідування.

Також, частиною 10 ст. 170 КПК України визначено, що арешт може бути накладено в тому числі на гроші у безготівковій формі, які знаходяться на банківських рахунках.

Європейський суд з прав людини наголошує на тому, що слід врахувати необхідність забезпечення справедливого балансу між конкуруючими інтересами відповідної особи і суспільства в цілому. Необхідно зважати й на те, що цілі, згадані в цьому положенні можуть мати певне значення при визначені того, чи забезпечено баланс між вимогами відповідних суспільних інтересів і основоположним правом заявника на власність. В обох контекстах держава користується певним полем розсуду при визначені заходів, які необхідно вжити для забезпечення дотримання Конвенції. Рішення «Sargsyan v. Azerbaijan», n.220.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ісмаїлов проти Росії» від 06.11.2008 року, де вказувалися порушення ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, в якому зазначено, що кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше, як в інтересах суспільства на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права».

Нормою ст. 41 Конституції України встановлюється непорушність права особи на володіння, користування і розпорядження своєю власністю.

Відповідно до положень ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Разом з тим, як вбачається із наданих суду матеріалів посадові особи ТОВ фірма «Торгсервіс» не набули статусу підозрюваного та/або обвинуваченого, також відсутні відомості вважати, що арештоване майно відповідає критеріям визначеним ст. 98 КПК України і є безпосередньо предметом кримінального правопорушення, що розслідується.

Таким чином, враховуючи принцип змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом, слідчий суддя приходить до висновку про відсутність в кримінальному провадженні даних, які б виправдовували подальше втручання держави у право на мирне володіння заявника належним йому майном, окрім цього, заявником доведено негативні наслідки подальшого арешту майна для товариства, у зв`язку з чим вважає за доцільне скасувати арешт майна, не вбачаючи підстав для подальшого застосування вказаного заходу забезпечення кримінального провадження.

Керуючись ст.ст. 170-175, 309 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ :

Клопотання ОСОБА_3 в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю фірма «Торгсервіс» про скасування арешту майна накладеного на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 19.10.2021, у рамках кримінального провадження № 0001077 - задовольнити.

Скасувати арешт накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 19 жовтня 2021 року №757/55212/21-к, у рамках кримінального провадження №0001077, на грошові кошти Товариства з обмеженою відповідальністю фірма «Торгсервіс» (), що містяться на рахунках:

- АТ «КБ ПРИВАТБАНК» (МФО 351533) рахунки НОМЕР_1 (Українська гривня), НОМЕР_2 (Євро);

- АТ «УкрСиббанк» (МФО 351005) рахунок НОМЕР_3 (Євро, Долар США, Російський рубль, Українська гривня);

- АТ «АЛЬФА-БАНК» (МФО 300346) НОМЕР_4 (Євро, Долар США, Українська гривня);

- АБ «УКРГАЗБАНК» (МФО 320478) НОМЕР_5 (Українська гривня, Долар США, Євро).

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1