Провадження № 1-кс/752/232/22
У Х В А Л А

06 січня 2022 року слідчий суддя Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , перекладача Аль-Ахмад Ахмад Мохамад, підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши в приміщенні Голосіївського районного суду міста Києва клопотання прокурора відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_3 про продовження строку запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту та обов`язків, покладених на підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 27, ч. 3 ст. 369, ч. 2 ст. 190 КК України, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні № 0000678 від 01.11.2021 року, -

в с т а н о в и в:
до Голосіївського районного суду міста Києва надійшло клопотання прокурора відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_3 про продовження запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту щодо підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 27, ч. 3 ст. 369, ч. 2 ст. 190 КК України, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні № 0000678 від 01.11.2021 року.
В обґрунтування клопотання прокурор посилається на те, що у невстановлені досудовим розслідуванням дату та часу, але не пізніше 22 жовтня 2021 року, у ОСОБА_7 виник злочинний умисел, направлений на заволодіння грошовими коштами громадянки ОСОБА_8 , якій надавав консультації в оформленні документів на право постійного проживання на території України, шляхом обману та підбурювання останньої до надання неправомірної вигоди службовій особі, за вчинення службовою особою в інтересах того, хто надає таку вигоду, будь-якої дії з використанням наданого їй службового становища.

Для реалізації свого злочинного умислу ОСОБА_9 вирішив залучити раніше знайомого йому ОСОБА_10 , якому повідомив про свої наміри та після чого разом розробили злочинну схему, спрямовану на заволодіння грошовими коштами раніше знайомої громадянки ОСОБА_8 , у якій ОСОБА_10 була відведена роль співробітника правоохоронного органу, а саме ГУ СБУ у м. Києві та Київській області, та який погрозами, викликами повинен був створити у ОСОБА_11 уявлення про наявність у неї та родини проблем із документами, які надають право на проживання на території України, а ОСОБА_9 у свою чергу була відведена роль особи, за допомогою якої ОСОБА_11 зможе уникнути проблем, шляхом надання неправомірної вигоди співробітникам ГУ СБУ у м. Києві та Київській області.

Так, реалізуючи свій злочинний умисел, 22 жовтня 2021 року, більш точний час досудовим розслідуванням не встановлений, ОСОБА_10 , діючи за попередньою змовою із ОСОБА_12 , з номеру мобільного телефону НОМЕР_1 , подзвонив на мобільний телефон громадянки ОСОБА_8 та повідомив про необхідність її прибуття за адресою: АДРЕСА_1 , разом зі своєю родиною і документами, які підтверджують законність їх перебування на території України та стали підставою для проживання, оскільки відносно неї надійшла заява щодо анулювання документів, які надають право на постійне проживання на території України та депортацію її чоловіка ОСОБА_13 . При цьому, ОСОБА_10 погрожував ануляцією її документів та депортацією чоловіка - ОСОБА_13 , у разі їх неявки за вищевказаною адресою.

Після телефонної розмови із ОСОБА_10 . ОСОБА_11 зайшла до мережі інтернет та за допомогою пошукового ресурсу ввела раніше названу їй у телефонній розмові адресу і побачила, що за вказаною адресою розташоване ГУ СБУ у м. Києві та Київській області.

Після цього, ОСОБА_11 зателефонувала до раніше їй знайомого ОСОБА_7 , який надавав їй консультації в оформленні документів на право постійного проживання на території України та повідомила, про телефонний дзвінок невідомої особи з ГУ СБУ у м. Києві та Київській області, на що останній відповів, що зможе допомогти їй у вирішення питання щодо не вчинення дій стосовно анулювання документів, які надають право на постійне проживання на території України та невжиття заходів спрямованих на депортацію її чоловіка ОСОБА_13 за умови надання неправомірної вигоди у сумі 32 000 (тридцять дві тисячі) гривень за вирішення вказаних питань, на що ОСОБА_11 повідомила, що їй необхідний час для прийняття відповідного рішення.

У подальшому, 04 листопада 2021 року, приблизно о 12 год. 57 хв., ОСОБА_11 зателефонувала ОСОБА_10 , який 22 жовтня 2021 року повідомляв про необхідність її прибуття за адресою: АДРЕСА_1 та повідомила про бажання прибути за вказаною адресою з сім`єю та документами, на що ОСОБА_10 , продовжуючи реалізовувати злочинний умисел, відіграючи роль співробітника ГУ СБУ у м. Києві та Київській області, створюючи уявлення про наявність проблем із документами, які надають право на постійне проживання на території України у ОСОБА_11 та її родини, діючи за попередньою змовою з ОСОБА_12 , відповів, що вже пізно приїжджати, оскільки відносно її чоловіка, ОСОБА_13 , скеровані документи для депортації, а по ній скеровані запити на витребування інформації для анулювання документів, які надають право на постійне проживання на території України.

Після цього, приблизно о 13 год. 51 хв. цього ж дня ОСОБА_9 , продовжуючи свій протиправний умисел, направлений на заволодіння грошовими коштами громадянки ОСОБА_8 , шляхом обману та підбурювання останньої до надання неправомірної вигоди службовій особі, за невчинення службовою особою в інтересах того, хто надає таку вигоду, будь-якої дії з використанням наданого їй службового становища, за попередньою змовою із ОСОБА_10 , зателефонував до ОСОБА_11 та повідомив, що йому відомо про можливу депортацію її чоловіка ОСОБА_13 та вжиття заходів співробітниками ГУ СБУ у м. Києві та Київській області спрямованих на анулювання її документів, які надають право на постійне проживання на території України та висловив вимогу про надання йому грошових коштів у сумі 1 400 (одна тисяча чотириста) доларів США, для передачі їх службовій особі ГУ СБУ у м. Києві та Київській області, з метою подальшого вирішення питання щодо не вчинення дій стосовно анулювання документів, які надають право на постійне проживання на території України та невжиття заходів спрямованих на депортацію її чоловіка ОСОБА_13 .

ОСОБА_11 , сприймаючи надану їй ОСОБА_10 інформацію як реальну, побоюючись негативних наслідків для себе та своєї сім`ї, у вигляді анулювання документів, які надають право на постійне проживання на території України та депортацію її чоловіка ОСОБА_13 , змушена була погодитись на вимогу ОСОБА_14 .

У подальшому, 09 листопада 2021 року приблизно о 09 годині 36 хвилин, ОСОБА_11 зателефонувала ОСОБА_15 та повідомила, що готова передати йому кошти за сприяння у вирішенні питання щодо не вчинення дій стосовно анулювання документів, які надають право на постійне проживання на території України та невжиття заходів спрямованих на депортацію її чоловіка ОСОБА_13 .

У подальшому ОСОБА_9 , продовжуючи свій протиправний умисел, направлений на заволодіння грошовими коштами шляхом обману та підбурювання останньої до надання неправомірної вигоди службовій особі, за попередньою змовою з ОСОБА_10 , надіслав смс-повідомлення із номером банківської картки, на яку необхідно перерахувати грошові кошти.

Приблизно о 10 год. 20 хв. 09 листопада 2021 року ОСОБА_16 , перебуваючи у приміщенні філії Херсонського обласного управління АТ «Ощадбанк», за адресою: м. Херсон, проспект 200 років Херсона, 16, згідно висунутої вимоги щодо необхідності перерахувати грошові кошти, через касу вказаної фінансової установи перерахувала на банківську картку ОСОБА_17 КБ «Приватбанк» № НОМЕР_2 , грошові кошти у сумі 32 000 (тридцять дві тисячі) гривень, який перебував за адресою: АДРЕСА_2 за вирішення питання щодо не вчинення дій стосовно анулювання документів, які надають право на постійне проживання на території України та невжиття заходів спрямованих на депортацію її чоловіка ОСОБА_13 .

Таким чином, ОСОБА_18 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 27, ч. 3 ст. 369 КК України, тобто у вчиненні підбурювання до надання неправомірної вигоди службовій особі, за не вчинення службовою особою в інтересах того, хто надає таку вигоду, будь-якої дії з використанням наданого їй службового становища, за попередньою змовою групою осіб.

Крім того встановлено, що у невстановлені досудовим розслідуванням дату та часу, але не пізніше 22 жовтня 2021 року, у ОСОБА_7 виник злочинний умисел, направлений на заволодіння грошовими коштами раніше знайомої громадянки ОСОБА_8 , якій надавав консультації в оформленні документів на право постійного проживання на території України, шляхом обману.

Для реалізації свого злочинного умислу ОСОБА_9 вирішив залучити раніше знайомого йому ОСОБА_10 , якому повідомив про свої наміри та після чого разом розробили злочинну схему, спрямовану на заволодіння грошовими коштами раніше знайомої громадянки ОСОБА_8 , у якій ОСОБА_10 була відведена роль співробітника правоохоронного органу, а саме ГУ СБУ у м. Києві та Київській області, та який погрозами, викликами повинен був створити у ОСОБА_11 уявлення про наявність у неї та родини проблем із документами, які надають право на проживання на території України, а ОСОБА_9 у свою чергу була відведена роль особи, за допомогою якої ОСОБА_11 зможе уникнути проблем, шляхом надання неправомірної вигоди співробітникам ГУ СБУ у м. Києві та Київській області

Так, реалізуючи свій злочинний умисел, 22 жовтня 2021 року, більш точний час досудовим розслідуванням не встановлений, ОСОБА_10 , діючи за попередньою змовою із ОСОБА_12 , з номеру мобільного телефону НОМЕР_1 , подзвонив на мобільний телефон громадянки ОСОБА_8 та повідомив про необхідність її прибуття за адресою: АДРЕСА_1 , разом зі своєю родиною і документами, які підтверджують законність їх перебування на території України та стали підставою для проживання, оскільки відносно неї надійшла заява щодо анулювання документів, які надають право на постійне проживання на території України та депортацію її чоловіка ОСОБА_13 . При цьому, ОСОБА_10 погрожував ануляцією її документів та депортацією чоловіка - ОСОБА_13 , у разі їх неявки за вищевказаною адресою.

Після телефонної розмови із ОСОБА_10 . ОСОБА_11 зайшла до мережі інтернет та за допомогою пошукового ресурсу ввела раніше названу їй у телефонній розмові адресу і побачила, що за вказаною адресою розташоване ГУ СБУ у м. Києві та Київській області.

Після цього, ОСОБА_11 зателефонувала до раніше їй знайомого ОСОБА_7 , який надавав їй консультації в оформленні документів на право постійного проживання на території України та повідомила, про телефонний дзвінок невідомої особи з ГУ СБУ у м. Києві та Київській області, на що останній відповів, що зможе допомогти їй у вирішення питання щодо не вчинення дій стосовно анулювання документів, які надають право на постійне проживання на території України та невжиття заходів спрямованих на депортацію її чоловіка ОСОБА_13 за умови надання неправомірної вигоди у сумі 32 000 (тридцять дві тисячі) гривень за вирішення вказаних питань, на що ОСОБА_11 повідомила, що їй необхідний час для прийняття відповідного рішення.

У подальшому, 04 листопада 2021 року, приблизно о 12 год. 57 хв., ОСОБА_11 зателефонувала ОСОБА_10 , який 22 жовтня 2021 року повідомляв про необхідність її прибуття за адресою: АДРЕСА_1 та повідомила про бажання прибути за вказаною адресою з сім`єю та документами, на що ОСОБА_10 , продовжуючи реалізовувати злочинний умисел, відіграючи роль співробітника ГУ СБУ у м. Києві та Київській області, створюючи уявлення про наявність проблем із документами, які надають право на постійне проживання на території України у ОСОБА_11 та її родини, діючи за попередньою змовою з ОСОБА_12 , відповів, що вже пізно приїжджати, оскільки відносно її чоловіка, ОСОБА_13 , скеровані документи для депортації, а по ній скеровані запити на витребування інформації для анулювання документів, які надають право на постійне проживання на території України.

Після цього, приблизно о 13 год. 51 хв. цього ж дня ОСОБА_9 , продовжуючи свій протиправний умисел, направлений на заволодіння грошовими коштами громадянки ОСОБА_8 , шляхом обману, за попередньою змовою із ОСОБА_10 , зателефонував до ОСОБА_11 та повідомив, що йому відомо про можливу депортацію її чоловіка ОСОБА_13 та вжиття заходів співробітниками ГУ СБУ у м. Києві та Київській області спрямованих на анулювання її документів, які надають право на постійне проживання на території України та висловив вимогу про надання йому грошових коштів у сумі 1 400 (одна тисяча чотириста) доларів США, для передачі їх службовій особі ГУ СБУ у м. Києві та Київській області, з метою подальшого вирішення питання щодо не вчинення дій стосовно анулювання документів, які надають право на постійне проживання на території України та невжиття заходів спрямованих на депортацію її чоловіка ОСОБА_13 .

ОСОБА_11 , сприймаючи надану їй ОСОБА_10 інформацію як реальну, побоюючись негативних наслідків для себе та своєї сім`ї, у вигляді анулювання документів, які надають право на постійне проживання на території України та депортацію її чоловіка ОСОБА_13 , змушена була погодитись на вимогу ОСОБА_14 .

У подальшому, 09 листопада 2021 року приблизно о 09 годині 36 хвилин, ОСОБА_11 зателефонувала ОСОБА_15 та повідомила, що готова передати йому кошти за сприяння у вирішенні питання щодо не вчинення дій стосовно анулювання документів, які надають право на постійне проживання на території України та невжиття заходів спрямованих на депортацію її чоловіка ОСОБА_13 .

У подальшому ОСОБА_9 продовжуючи свій протиправний умисел направлений на заволодіння грошовими коштами шляхом обману, за попередньою змовою з ОСОБА_10 , надіслав смс-повідомлення із номером банківської картки на яку необхідно перерахувати грошові кошти.

Приблизно о 10 год. 20 хв. 09 листопада 2021 року ОСОБА_11 перебуваючи у приміщенні філії Херсонського обласного управління АТ «Ощадбанк», за адресою: м. Херсон, проспект 200 років Херсона, 16, згідно висунутої вимоги щодо необхідності перерахувати грошові кошти, через касу вказаної фінансової установи перерахувала на банківську картку ОСОБА_17 КБ «Приватбанк» № НОМЕР_2 , грошові кошти у сумі 32 000 (тридцять дві тисячі) гривень, який перебував за адресою: АДРЕСА_2 за вирішення питання щодо не вчинення дій стосовно анулювання документів, які надають право на постійне проживання на території України та невжиття заходів спрямованих на депортацію її чоловіка ОСОБА_13 .

Таким чином, ОСОБА_18 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України, тобто у заволодіння чужим майном, шляхом обману (шахрайство), вчиненого за попередньою змовою групою осіб.

У зв`язку з цим, 09 листопада 2021 року о 11 годині 44 хвилин ОСОБА_19 , ІНФОРМАЦІЯ_2 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

09 листопада 2021 року ОСОБА_15 повідомлено про підозру, у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 27, ч. 3 ст. 369, ч. 2 ст. 190 КК України.

11 листопада 2021 року ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва підозрюваному ОСОБА_15 обрано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту строком до 10 січня 2022 року.

Необхідність продовження до підозрюваного ОСОБА_6 строку запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту прокурор доводить наявністю ризиків, передбачених п.п. 1-5 ст. 177 КПК України, які не зменшились.
Окрім того, є обставини які перешкоджають завершенні досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали, а саме:

- отримати дозвіл Київського апеляційного суду на розтаємнення ухвал про надання дозволу на проведення негласних слідчих (розшукових) дій;

- провести фоноскопічну експертизу;

- провести інші слідчі дії необхідні для встановлення всіх обставин скоєного кримінального правопорушення;

- виконати вимоги, передбачені ст. 290 КПК України, а саме: повідомити підозрюваного та його захисника про завершення досудового розслідування, повідомити підозрюваного та його захисника про надання доступу до матеріалів досудового розслідування, ознайомити підозрюваного та його захисника із матеріалами досудового розслідування;

- відповідно до вимог ст. 28 КПК України прийняти законне процесуальне рішення з урахуванням вимог глави 24 КПК України.

Прокурор у судовому засіданні підтримав клопотання, просив його задовольнити, з підстав та обставин, зазначених у клопотанні.

Захисник ОСОБА_4 просив відмовити в задоволенні клопотання, оскільки вважає його не доведеним. Вказав, що у разі, якщо слідчий суддя знайде підстави для застосування запобіжного заходу, просить застосувати до ОСОБА_6 більш м`який запобіжний захід, а саме особисте зобов`язання. Вказував на відсутність будь-яких ризиків стосовно підозрюваного, наголошував, що його підзахисний під час дії попереднього запобіжного заходу добросовісно виконував покладені на нього обов`язки: вчасно з`являвся на виклик до слідчого, прибував до суду тощо.

Захисник ОСОБА_5 , посилаючись на практику Європейського суду з прав людини, вказував на те, що міру запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту необхідно прирівнювати до заходів з обмеження волі, а тому, з урахуванням відсутності доказів існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, у задоволенні клопотання прокурорів необхідно відмовити.

Підозрюваний ОСОБА_18 підтримав думку своїх захисників.

Розглянувши клопотання, заслухавши думку учасників процесу, оцінивши в сукупності всі обставини, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Згідно з приписами ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам. Підставою його застосування є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може вчинити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.
При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, зокрема, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, у тому числі наявність в нього родини утриманців; наявність постійного місця проживання у підозрюваного; наявність судимостей; репутацію підозрюваного та майновий стан (ч. 1 ст. 178 КПК України).
Так, слідчий суддя встановив, що слідчим управлінням Головного управління Національної поліції у м. Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості щодо якого 01.11.21 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000678, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 27, ч. 3 ст. 369, ч. 2 ст. 190 КК України.
09.11.2021 року ОСОБА_19 затримано в порядку 208 КПК України.
09.11.2021 року в даному кримінальному провадженні ОСОБА_20 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 27, ч. 3 ст. 369, ч. 2 ст. 190 КК України.
11.11.2021 року ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва підозрюваному ОСОБА_15 обрано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту строком до 10.01.2022 року.

04.01.2022 року підозрюваному ОСОБА_20 вручено повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри.
30.12.2021 року постановою заступника керівника Київської міської прокуратури ОСОБА_21 продовжено строк досудового розслідування у кримінальному провадженні до трьох місяців до 09.02.2022 року.
Згідно з ст.181 КПК України у разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому ст.199 цього Кодексу. Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців.

Як встановлено в ході судового розгляду на момент розгляду клопотання досудове розслідування триває в зв`язку з необхідністю завершення ряду слідчих дій, а саме: отримати дозвіл Київського апеляційного суду на розтаємнення ухвал про надання дозволу на проведення негласних слідчих (розшукових) дій; провести фоноскопічну експертизу; провести інші слідчі дії необхідні для встановлення всіх обставин скоєного кримінального правопорушення; виконати вимоги, передбачені ст. 290 КПК України, а саме: повідомити підозрюваного та його захисника про завершення досудового розслідування, повідомити підозрюваного та його захисника про надання доступу до матеріалів досудового розслідування, ознайомити підозрюваного та його захисника із матеріалами досудового розслідування; відповідно до вимог ст. 28 КПК України прийняти законне процесуальне рішення з урахуванням вимог глави 24 КПК України.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

В силу положень ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливості запобігання їм і застосування більш м`яких запобіжних заходів, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування кримінального правопорушення (наявність або відсутність спроб ухилятися від органів влади) поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків).

Під час розгляду клопотання встановлено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_22 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 27, ч. 3 ст. 369, ч. 2 ст. 190 КК України
При вирішенні питання щодо продовження строку дії запобіжного заходу крім наявності обгрунтованої підозри у вчиненні останнім кримінальних правопорушень, оцінка чому надавалась при застосуванні запобіжного заходу та не спростована, слідчий суддя приймає до уваги обставини, що характеризують особу підозрюваного, який офіційно не працевлаштований, одружений, має на утриманні чотирьох малолітніх дітей, раніше до кримінальної відповідальності не притягувався, має постійне місце проживання.

Звертаючись до суду як на підставу для продовження застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту прокурор посилається на продовження існування ризиків, передбачених п.п. 1-5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які існували на момент застосування даного виду запобіжного заходу.

Однак, слідчий суддя вважає, що в ході судового розсліду органом досудового розслідування не підтверджено продовження існування ризику у даному кримінальному провадженні щодо можливого впливу ОСОБА_6 на свідків та потерпілу, а також можливого перешкоджання кримінальному провадженню у інший спосіб.

Вирішуючи питання про наявність правових підстав та доцільність продовження строку запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту щодо підозрюваного ОСОБА_7 приходить до висновку, що прокурором не доведено, що застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж домашній арешт, не буде достатнім для здійснення мети, передбаченої ч. 1 ст. 177 КПК України. Крім того, слідчий суддя враховує і те, що останній не порушує покладені на нього судом обов`язки, своєчасно з`являється до суду та не зловживає своїми процесуальними правами.
Відтак, слідчий суддя приходить до висновку, що дієвим запобіжним заходом, який зможе запобігти наявним у цьому кримінальному провадженні ризикам є особисте зобов`язання. При цьому, слідчий суддя також враховує обставини, визначені ст. 178 КПК України, і приходить до висновку, що обраний запобіжний захід є пропорційним меті та завданням цього кримінального провадження.
Також на виконання вимог ч. 5 ст. 194 КПК України слідчий суддя покладає на підозрюваного обов`язки, визначені даною нормою закону, та в тому обсязі, який зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.
Керуючись ст.ст. 176-178, 179, 184, 194, 369-372, 532 КПК України,

п о с т а н о в и в:

Клопотання прокурора відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_3 про продовження строку запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту та обов`язків, покладених на підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 27, ч. 3 ст. 369, ч. 2 ст. 190 КК України, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні № 0000678 від 01.11.2021 року, залишити без задоволення.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дамаск, Сирійської Арабської Республіки, громадянина України, не працюючого, проживаючого та зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_3 , раніше не судимого, запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_19 , обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:
- прибувати до слідчого, прокурора або суду в залежності від стадії кримінального провадження за першою вимогою;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;
- утримуватися від спілкування із потерпілою та свідками сторони обвинувачення у даному кримінальному провадженні;
- здати на зберігання уповноваженому органу міграційної служби свій паспорт для виїзду за межі України або інший документ, який дає право на в`їзд в Україну або виїзду з України.
Роз`яснити підозрюваному, що у разі невиконання покладених на нього обов`язків до нього можуть бути застосовані більш жорсткі запобіжні заходи і накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Встановити строк дії обов`язків в межах строку досудового розслідування, тобто до 09.02.2022.
Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого у даному кримінальному провадженні.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення в частині відмови у задоволенні клопотання про продовження відносно підозрюваного строку запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Слідчий суддя ОСОБА_1