Справа № 577/4337/21
Провадження № 1-кс/577/1457/21
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
"16" вересня 2021 р.

Конотопський міськрайонний суд Сумської області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

з участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Конотопського міськрайонного суду Сумської області клопотання слідчого слідчого відділу Конотопського РВП ГУНП в Сумській області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно за матеріалами досудового розслідування внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000641 від 09.09.2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України,-

В С Т А Н О В И В :

15.09.2021 року слідчий СВ Конотопського РВП ГУНП в Сумській області ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням, яке погоджено з прокурором, у якому просить накласти арешт на вилучені 09.09.2021 під час огляду місця дорожньо-транспортної пригоди біля с.Слобода Конотопського району Сумської області велосипед, фрагменти дзеркала, уламки пластику помаранчевого кольору, осипи лакофарбового покриття, частину педалі від велосипеду, частини пластику жовтого кольору, уламки пластмаси, пластини, лампочки, осип скла, кріплення дзеркала, речовини-нашарування на марлевих тампонах, уламки пластмаси.

Клопотання обґрунтовує тим, що 08.09.2021 року близько 22.30 год. невстановлена особа, керуючи автомобілем та рухаючись по автодорозі між м.Буринь та м.Конотоп Сумської області в напрямку до м.Конотоп, біля с.Слобода Конотопського району Свумської області здійснила наїзд на велосипедиста ОСОБА_4 , мешканця с.Слобода Конотопського району Сумської області. Внаслідок наїзду велосипедист ОСОБА_4 помер, невстановлений водій автомобіля зник з місця ДТП.

Відомості про вказане кримінальне правопорушення 09.09.2021 року внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000641 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286 КК України.

09.09.2021 під час огляду місця дорожньо-транспортної пригоди біля с.Слобода Конотопського району Сумської області було вилучено велосипед «Десна», два фрагменти дзеркала (упаковано в спецпакети Національної поліції України №SUD1114863 та №№SUD1114859), уламки пластику помаранчевого кольору (упаковано в спецпакет Національної поліції України №SUD1114870), осипи лакофарбового покриття (упаковано в спецпакети Національної поліції України №SUD1114871 та №SUD1114860), частину педалі від велосипеду (упаковано в спецпакет Національної поліції України №SUD1114872), частини пластику жовтого кольору (упаковано в спецпакет Національної поліції України №SUD2069261), уламки пластмаси, пластини, лампочки (упаковано в спецпакет Національної поліції України №SUD2069260), осип скла (упаковано в спецпакет Національної поліції України №SUD2069264), кріплення дзеркала (упаковано в спецпакет Національної поліції України №SUD2069263), речовини-нашарування з поверхні асфальту на марлевих тампонах (упаковано в спецпакети експертної служби МВС України №2894497, №2893850), уламки пластмаси (упаковано в спецпакет Головного слідчого управління Національної поліції України №7184674).

Слідчий СВ Конотопського РВП ГУНП в Сумській області ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд клопотання без його участі, клопотання підтримує.

Неприбуття вказаних осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Дослідивши докази долучені до клопотання, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Конотопським РВП ГУНП в Сумській області проводиться досудове розслідування вищевказаного кримінального провадження за ознаками злочину передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України, внесеного до ЄРДР за № 0000641 від 09.09.2021 року (а.с.2).

09.09.2021 під час огляду місця дорожньо-транспортної пригоди біля с.Слобода Конотопського району Сумської області було вилучено велосипед «Десна», два фрагменти дзеркала, уламки пластику помаранчевого кольору, осипи лакофарбового покриття, частину педалі від велосипеду, частини пластику жовтого кольору, уламки пластмаси, пластини, лампочки, осип скла, кріплення дзеркала, речовини-нашарування з поверхні асфальту на марлевих тампонах, уламки пластмаси (а.с.3-7).

Постановою слідчого СВ Конотопського РВП ГУНП в Сумській області від 10.09.2021 року велосипед, фрагменти дзеркала, уламки пластику помаранчевого кольору, осипи лакофарбового покриття, частину педалі від велосипеду, частини пластику жовтого кольору, уламки пластмаси, пластини, лампочки, осип скла, кріплення дзеркала, речовини-нашарування на марлевих тампонах, уламки пластмаси визнано речовими доказами у кримінальному провадженні (а.с.8).

Враховуючи, що на вилучених предметах містяться сліди злочину, за даними предметами можливо буде встановити автомобіль, з використанням якого скоєно ДТП, у кримінальному провадженні існує необхідність проведення ряду експертиз щодо вилучених об`єктів, зокрема цілого за частинами, трасологічних, лакофарбового покриття, імунологічних, цитологічних тощо. У разі повернення вилучених об`єктів можуть бути створені умови для приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження, що як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Частиною 2 цієї ж статті визначено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Крім цього, відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддями вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно ч.5 ст.171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Враховуючи, що вказані в клопотанні речі, а саме велосипед, фрагменти дзеркала, уламки пластику помаранчевого кольору, осипи лакофарбового покриття, частину педалі від велосипеду, частини пластику жовтого кольору, уламки пластмаси, пластини, лампочки, осип скла, кріплення дзеркала, речовини-нашарування на марлевих тампонах, уламки пластмаси, зберегли на собі сліди вчинення злочину, мають значення речових доказів, суд приходить до переконання, що клопотання про арешт майна є обґрунтованим і таким, що підлягає задоволенню і на вказане майно необхідно накласти арешт шляхом обмеження права користуватись та розпоряджатись даним майном, заборони його відчужувати. Виходячи із обставин справи, завдань кримінального провадження про забезпечення кримінального провадження суд вважає, що потреби кримінального провадження виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, як накладення арешту на вказане майно. Слідчий суддя вважає, що обмеження прав власності є розумним та співмірним із завданнями кримінального провадження. Такого висновку слідчий суддя дійшов з тих підстав, що накладення арешту на вищевказане майно є тимчасовим і необхідним обмеженням у праві власника на мирне володіння в розумінні ч.1 ст.1 Протоколу Першого до Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, оскільки воно, ґрунтується на чітких та передбачуваних нормах кримінального процесуального закону з визначеними ефективними національним способами повернення цього майна і не пов`язується із повним безповоротнім та безоплатним вилученням державою цих речей, без покладення «надмірного тягара» для його власника.

Європейський Суд з прав людини в своїх Постановах від 09.06.2005 року по справі «Бакланов проти Російської Федерації», від 24.03.2005 року по справі «Фрізен проти Російської Федерації», наголошує на тому, що перша та найбільш важлива вимога статті 1 Протоколу № 1 до Конвенції полягає у тому, що будь-яке втручання публічної влади у право на повагу до власності має бути законним, держави уповноважені здійснювати контроль за використанням власності шляхом виконання законів. Більше того, верховенство права, одна з засад демократичної держави, втілюється у статтях Конвенції. Питання у тому, чи було досягнуто справедливої рівноваги між вимогами загального інтересу та захисту фундаментальних прав особи, має значення для справи лише за умови, що спірне втручання відповідало вимогам законності і не було свавільним.

З врахуванням відповідності майна, на яке накладається арешт, критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України, враховуючи розумність та співрозмірність обмеження права власників майна і те, що таке втручання відповідає вимогам закону і не є свавільним, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність задоволення клопотання.

Керуючись ст.ст. 170-173 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого слідчого відділу Конотопського РВП ГУНП в Сумській області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно за матеріалами досудового розслідування внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000641 від 09.09.2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України задовольнити.

Накласти арешт на вилучені 09.09.2021 під час огляду місця дорожньо-транспортної пригоди біля с.Слобода Конотопського району Сумської області велосипед, фрагменти дзеркала, уламки пластику помаранчевого кольору, осипи лакофарбового покриття, частину педалі від велосипеду, частини пластику жовтого кольору, уламки пластмаси, пластини, лампочки, осип скла, кріплення дзеркала, речовини-нашарування на марлевих тампонах, уламки пластмаси, заборонивши відчуження, розпорядження та користування ним.

Роз`яснити, що особи визначені в ч. 1 ст. 174 КПК України мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала може бути оскаржена до Сумського апеляційного суду через Конотопський міськрайонний суд Сумської області на протязі п`яти днів з дня її оголошення.

СуддяОСОБА_1