Провадження № 1-кс/761/8790/2021
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
18 травня 2021 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засідання скаргу адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 на повідомлення про підозру від 21.05.2020 за ч. 5 ст. 27 ч. 4 ст. 190, ч. 2 ст.28 ч. 1 ст. 366, ч. 1 ст. 368 КК України у кримінальному провадженні № 620 201 000 000 051 11 від 30.07.2020,

у с т а н о в и в:
До слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва звернулась захисник підозрюваного ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_3 зі скаргою на повідомлення про підозру від 21.05.2020 у кримінальному провадженні № 620 191 000 000 001 49 від 11.02.2019.

У подальшому 30.07.2020 матеріали за підозрою ОСОБА_4 за ч. 5 ст. 27 ч. 4 ст. 190, ч. 2 ст.28 ч. 1 ст. 366, ч. 1 ст. 368 КК України виділені в окреме провадження за № 620 201 000 000 051 11 від 30.07.2020.

На обґрунтування скарги зазначено, що СУ ГУ НП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 620 201 000 000 051 11 від 30.07.2020 за підозрою ОСОБА_4 за ч. 5 ст. 27 ч. 4 ст. 190, ч. 2 ст.28 ч. 1 ст. 366, ч. 1 ст. 368 КК України.

Повідомлення про підозру винесене слідчим ТУ ДБР у м. Києві ОСОБА_5 за погодженням з прокурором відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_6 ..

Водночас, захисник вважала повідомлення про підозру ОСОБА_4 необґрунтованим, що є підставою для його скасування слідчим суддею відповідно до п. 10 ч. 1 ст. 303 КПК України.

У судове засідання заявник, будучи повідомленою про день, час та місце розгляду скарги, не прибула, про поважність причини неявки не повідомила.

Слідчий СУ ГУНП у м. Києві до суду також не з`явився, про поважність причини неявки не повідомив.

Слідчий суддя, дослідивши надані матеріали, дійшов висновку про таке.

Частиною 1 статті 303 КПК, на яку посилається заявник, обґрунтовуючи свої вимоги, передбачені рішення слідчого та прокурора, які можуть бути оскаржені під час провадження досудового розслідування.

Пункт 10 частини 1 статті 303 КПК надає право підозрюваному, його захиснику оскаржити повідомлення слідчого чи прокурора про підозру.

СУ ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 620 201 000 000 051 11 від 30.07.2020 за підозрою ОСОБА_4 за ч. 5 ст. 27 ч. 4 ст. 190, ч. 2 ст.28 ч. 1 ст. 366, ч. 1 ст. 368 КК України від 21.06.2020.

Відповідно до ч. 1 ст. 276 КПК повідомлення про підозру здійснюється у передбаченому КПК порядку та у випадку наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення.
Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст.9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя бере до уваги, що обґрунтованість підозри згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «K.F. проти Німеччини»передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

Крім того, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» ЄСПЛ зауважив, що факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що необхідні для обґрунтування обвинувального вироку.

З наведеного витікає, що, оскаржуючи повідомлення про підозру, її ініціатор має довести, що висунута підозра необґрунтована або таке повідомлення відбулося з порушенням визначеного КПК порядку.
Як вбачається зі скарги захисника ОСОБА_3 , заявник вважала повідомлення про підозру ОСОБА_4 необґрунтованим, оскільки у сторони обвинувачення відсутні неспростовні докази щодо причетності ОСОБА_4 до вчинення інкримінованих його правопорушень, що спричиняє останньому душевну травму.
Водночас, заявником не доведено, що повідомлення про підозру є необґрунтованим, оскільки не наведено даних, які б спростовували висновок сторони обвинувачення щодо причетності ОСОБА_4 до вчинення кримінального правопорушення, за яким здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 620 201 000 000 051 11.

Крім того, у силу ч.6 ст. 22 КПК слідчий суддя зобов`язаний, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створити необхідні умови для реалізації сторонами їх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

У той же час принцип змагальності у силу ст. 22 КПК саме на особу, яка звернулася з скаргою, покладає обов`язок обстоювання її правової позиції, доведення обставин, які вона вважає порушенням відповідних прав, свобод та законних інтересів.

Таким чином, слідчий суддя під час вирішення ініційованого заявником питання зобов`язаний не лише дослідити надані йому матеріали, але й забезпечити особі право на безпосереднє відстоювання своєї позиції під час розгляду скарги.

Неприбуття заявника до суду унеможливило встановлення усіх обставин, які є необхідними для вирішення скарги по суті заявлених вимог.

За таких обставин слідчий суддя дійшов висновку про відсутність підстав для обґрунтованого висновку про незаконність чи необґрунтованість оскаржуваної підозри, у зв`язку з чим, у задоволенні скарги слід відмовити.

Враховуючи викладене,керуючись ст. 277, 278, 303, 304, 395КПК України, слідчий суддя,

у х в а л и в :
У задоволенні скарги адвоката ОСОБА_3 на повідомлення про підозру від 21.05.2020 за ч. 5 ст. 27 ч. 4 ст. 190, ч. 2 ст.28 ч. 1 ст. 366, ч. 1 ст. 368 КК України щодо ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 620 201 000 000 051 11 від 30.07.2020 відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду упродовж п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1