Номер провадження: 11-кп/813/2051/21
Номер справи місцевого суду: 522/1171/19
Головуючий у першій інстанції ОСОБА_1
ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06.10.2021 року м. Одеса

Одеський апеляційний суд у складі:

головуючий - суддя ОСОБА_2 ,

судді ОСОБА_3 та ОСОБА_4 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу захисника обвинуваченого ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_6 на ухвалу Приморського районного суду м. Одеси від 08.09.2021 року у кримінальному провадженні № 00003028 від 28.11.2018 року, якою відносно ОСОБА_7 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.187 КК України, продовжено строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, -

установив
Зміст оскарженого судового рішення та встановлені судом першої інстанції обставини
Ухвалою Приморського районного суду м. Одеси від 08.09.2021 року було задоволено клопотання прокурора та продовжено строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_7 , обвинуваченого у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст.187 КК України.
Рішення суду першої інстанції вмотивовано тим, що у справі наявні ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а підстав для обрання іншого запобіжного заходу ніж тримання під вартою немає.
Вимоги апеляційної скарги
Не погодившись із зазначеною ухвалою суду першої інстанції захисник обвинуваченого ОСОБА_7 адвокат ОСОБА_6 подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати ухвалу суду першої інстанції та призначити новий розгляд клопотання прокурора про продовження ОСОБА_7 строку дії запобіжного заходу.
Єдиним доводом апеляційної скарги захисника є те, що судом першої інстанції було порушено норми кримінального процесуального кодексу України під час розгляду клопотання прокурора про продовження обвинуваченому ОСОБА_7 строку тримання під вартою, а саме: під час судового розгляду клопотання прокурора розглядалось не визначеною колегією суддів, а лише головуючим у зв`язку із перебуванням судді ОСОБА_8 , який входить до складу колегії, у відпустці.
Так, захисник обвинуваченого вважає, що для застосування п.20-5 Розділу «Перехідні положення» КПК України повинна виникнути ситуація, яка унеможливлює колегіальний розгляд справи.
Позиції учасників апеляційного розгляду
Прокурор у судове засідання апеляційного суду не з`явився, про день та час розгляду справи був повідомлений належним чином, надіслав заяву про розгляд справи за його відсутності, а тому за згодою учасників провадження, апеляційний суд вважає за можливе провести судове засідання без участі прокурора.
Захисник ОСОБА_6 підтримав апеляційну скаргу та просив її задовольнити.
Заслухавши доповідь судді, думки учасників судового розгляду, перевіривши матеріали провадження, апеляційний суд приходить до висновків про таке.
Мотиви суду апеляційної інстанції
Згідно частини 1 ст. 404 КПК України суд апеляційної інстанції переглядає рішення суду 1-ї інстанції в межах апеляційної скарги.
Згідно вимог ч.1 ст.370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.
Що стосується єдиного доводу апеляційної скарги про те, що клопотання прокурора розглядалось не визначеною колегією суддів, а лише головуючим у зв`язку із перебуванням судді ОСОБА_8 , який входить до складу колегії, у відпустці, апеляційний суд зазначає наступне.
Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція) та практику Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ) як джерело права.
Положеннями ст. 6 Конвенції проголошено право кожного на розгляд його справи незалежним і безстороннім судом, визначеним законом, який встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.
Зазначене положення Конвенції знайшло своє відображення у національному законодавстві, а саме його змісту відповідають положення ст. 21 КПК України.
Як зазначено рішенням ЄСПЛ у справі «Андрій Ісаєв проти Росії», положення «встановленим законом» передбачає не лише законну основу існування суду, але і його склад у кожній конкретній справі (пункт 33). Встановлення правил щодо складу суду є прерогативою національного процесуального законодавства.
Критерії визначення складу суду, повноваженого на розгляд кримінального провадження, встановлено ст. 31 КПК України.
Дослідженням оскарженої ухвали вбачається, що судом першої інстанції, а саме головуючим суддею колегії ОСОБА_1 здійснено розгляд клопотання прокурора про продовження строку дії запобіжного заходу за відсутності судді члена колегії ОСОБА_8 , оскільки останній перебуває у відпустці.
Вказані обставини відповідають вимогам чинного законодавства, зокрема, апеляційний суд вважає обґрунтованим посилання суду першої інстанції на Закон України «Про внесення зміни до пункту 20-5 розділу XI "Перехідні положення" Кримінального процесуального кодексу України щодо особливостей судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні та розгляду окремих питань під час судового провадження на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19)».
Зазначені положення закону дозволяють реалізувати завдання кримінального процесуального закону України, зокрема, дотриматись розумності строків, з метою недопущення погіршення становища учасників кримінального провадження.
Відтак, здійснення суддею ОСОБА_1 розгляду клопотання прокурора про продовження строку дії запобіжного заходу є таким, що здійснено законним складом суду, відповідно до вимог КПК України.
За таких обставин, апеляційний суд вважає, що доводи апеляційної скарги захисника в цій частині, зокрема скасування ухвали суду та призначення нового розгляду клопотання прокурора задоволенню не підлягають.
Відповідно до положень п. 1) ч. 3 ст. 407 КПК України, за наслідками апеляційного розгляду за скаргою на ухвали слідчого судді чи ухвали суду про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, про зміну іншого запобіжного заходу на запобіжний захід у виді тримання під вартою, а також про продовження строку тримання під вартою, постановлені під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті, суд апеляційної інстанції має право залишити ухвалу без змін.
Керуючись ст. 177, 178, 182, 183, 194, 199, 370, 404, 405, 407, 419, 422, 532 КПК України, апеляційний суд,
ухвалив
Апеляційну скаргу захисника обвинуваченого ОСОБА_7 адвоката ОСОБА_6 залишити без задоволення.
Ухвалу Приморського районного суду м. Одеси від 08.09.2021 року у кримінальному провадженні № 00003028 від 28.11.2018 року, якою відносно ОСОБА_7 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.187 КК України, продовжено строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою залишити без змін.
Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді Одеського апеляційного суду:
ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4