ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/821/12/22 Справа № 711/8225/21 Категорія: 303 КПК України Головуючий у І інстанції ОСОБА_1 Доповідач в апеляційній інстанції ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 січня 2022 року м. Черкаси

Черкаський апеляційний суд в складі:

головуючого ОСОБА_2 ,

суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участі секретаря ОСОБА_5 ,

за участю:
прокурора ОСОБА_6 ,

слідчого ОСОБА_7 ,

захисника ОСОБА_8 ,

ОСОБА_9 ,

підозрюваного ОСОБА_10 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Черкаси апеляційну скаргу захисника ОСОБА_10 - адвоката ОСОБА_8 на ухвалу слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 28 грудня 2021 року, якою відмовлено у задоволенні скарги адвоката ОСОБА_8 , яка діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_10 про скасування повідомлення про підозру ОСОБА_10 у кримінальному провадженні № 0000206 від 14.07.2020,

в с т а н о в и в :

Цією ухвалою відмовлено у задоволенні скарги адвоката ОСОБА_8 , яка діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_10 про скасування повідомлення про підозру ОСОБА_10 у кримінальному провадженні № 0000206 від 14.07.2020.

Відмовляючи у задоволенні скарги суд першої інстанції виходив з того, що підставами для скасування повідомлення про підозру захисник вважає те, що був проведений незаконний обшук та незаконне затримання ОСОБА_10 , під час повідомлення про підозру був відсутній висновок експерта, який ліг у основу повідомлення про підозру та не вірно визначена кваліфікація самого злочину.

Суд виходив з того, що перевірка повідомлення про підозру з точки зору обґрунтованості підозри з врахуванням положень ст. 17 КПК України не входить до предмету судового розгляду, який здійснюється слідчим суддею відповідно до положень п. 10 ч. 1 ст. 303 КПК України на стадії досудового розслідування, а може бути лише предметом безпосереднього судового розгляду кримінального провадження судом, оскільки на стадії досудового розслідування слідчий суддя не уповноважений вдаватись до оцінки отриманих слідством доказів та порядку їх отримання, давати оцінку зібраним доказам з точки зору їх допустимості, а без такої оцінки висновок щодо обґрунтованості повідомленої особі підозри неможливий.

Суд дійшов висновку, що за своїм змістом повідомлена ОСОБА_10 підозра відповідає вимогам ст. 277 КПК України, при врученні повідомлення слідчим були дотримані вимоги ст. 278 КПК України, повідомлення про підозру було здійснено за наявності достатніх доказів, які давали можливість дійти переконливого висновку, що ОСОБА_10 причетний до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України. Тобто, при здійсненні повідомлення про підозру органом досудового розслідування було дотримано вимоги положень ст. ст. 276-278 КПК України, а тому скарга захисника є необґрунтованою та задоволенню не підлягає.

Суд також звернув увагу на те, що під час розгляду апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді про застосування міри запобіжного заходу ОСОБА_10 , Черкаським апеляційним судом в ухвалі від 26.10.2021 (справа №11-сс/821/486/21) було звернуто увагу, серед іншого, на наявність обґрунтованої підозри, посилання сторони захисту щодо фальсифікації доказів та стадії надання оцінки доказів на предмет їх допустимості, дотримання порядку затримання підозрюваного ОСОБА_10 . Разом з тим, прийнято до уваги те, що ОСОБА_10 фактично був затриманий 30.09.2021 о 15.45.

Не погоджуючись з ухвалою суду першої інстанції, 30 грудня 2021 року захисник ОСОБА_10 адвокат ОСОБА_8 оскаржила її в апеляційному порядку.

Просила суд скасувати ухвалу слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 28 грудня 2021 року.

Скасувати повідомлення про підозру ОСОБА_10 від 01.10.2021 за ч. 1 ст. 307 КК України у кримінальному провадженні, внесеному до ЄДРДР за № 0000206 від 14.07.2020.

Зобов`язати уповноваженого на те прокурора внести відомості до ЄДРДР про час та дату скасування повідомлення про підозру ОСОБА_10 у кримінальному провадженні № 0000206 від 14.07.2020 за ч. 1 ст. 307 КК України.

Апеляційна скарга мотивована тим, що станом на день подання скарги про скасування повідомлення про підозру (13.12.2021) сплив двомісячний строк досудового розслідування після повідомлення особі про підозру, а відтак сторона захисту звернулась до суду із скаргою про скасування повідомлення про підозру ОСОБА_10 від 01.10.2021 в порядку п. 10 ч. 1 ст. 303 КПК України.

Зазначає, що повідомлення про підозру від 01.10.2021 складене та вручене з порушенням норм КПК України з наступних підстав.

30.09.2021, під час зупинки автомобіля, порушено право ОСОБА_10 на захист, оскільки йому відмовили у реалізації права на дзвінок адвокату, проведено незаконний обшук у його автомобілі, оскільки працівники ГУНП у Черкаській області неодноразово проникали до його автомобіля до початку слідчої дії, а також перед проведенням обшуку учасникам слідчої дії не були роз`яснені їхні права та обов`язки передбачені КПК України. При цьому, ухвалою суду надано дозвіл на проникнення до володіння особи лише один раз.

Під час затримання ОСОБА_10 в порядку ст. 208 КПК України, останньому не повідомлено підстави затримання та у вчиненні якого злочину він підозрюється, а також не роз`яснено права затриманому, а протокол затримання не відповідає дійсним обставинам затримання та складений із грубим порушенням кримінально-процесуального законодавства.

Вказує, що по факту вилучення 01.10.2021 з автомобіля «BMW» р.н. НОМЕР_1 порошкоподібної речовини внесено відомості до ЄРДР за № 0000858, яке в подальшому об`єднане з кримінальним провадженням № 0000206.

В подальшому, 01.10.2021 о 14:20 год., в приміщенні ізолятора тимчасового тримання №1 ГУНП в Черкаській області, старшим слідчим СУ ГУНП в Черкаській області ОСОБА_11 , ОСОБА_10 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України, тобто у незаконному придбанні, зберіганні та перевезенні психотропних речовин з метою збуту. На ряду з цим, на момент повідомлення ОСОБА_10 про підозру в матеріалах кримінального провадження був відсутній висновок експерта № СЕ-19/124-21/11729 НЗПРАП від 01.10.2021.

Крім того, на думку скаржника, повідомлення про підозру підлягає скасуванню, оскільки відсутні обов`язкові ознаки складу та події злочину, а в повідомлення про підозру завідомо внесено неправдиві відомості відносно ОСОБА_10 .

Вважає, що у підозрі відсутній умисел на збут, як складова суб`єктивної сторони кримінального правопорушення, передбаченого ст.307 КК України, відсутні чітко зафіксовані фактичні обставини події, як передбачає п. 6 ч. 1 ст. 277 КПК України, є не обґрунтованими достовірними та допустимими доказами.

13 січня 2022 року від представника ОСОБА_10 адвоката ОСОБА_8 надійшло доповнення до апеляційної скарги в якому зазначено, що слідством не встановлено, ні дати, ні часу ні місця, ні обставин незаконного придбання та зберігання психотропної речовини, що є порушенням ст. 277 КПК України.

Вважає, що слідчий вигадав «інші суттєві обставини», а саме мотив, мету, умисел на збут, а також те, що психотропна речовина була придбана ОСОБА_10 у невстановленої особи.

Слідчий суддя, оцінивши достатність наданих слідчим доказів, дійшов висновку, що для оголошення ОСОБА_10 підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України, достатньо висновку експерта, якого на момент пред`явлення підозри не існувало в матеріалах кримінального провадження, протоколу НСРД, який датований 16.07.2021 та жодного відношення до події 30.09.2021 не має, сфальсифікованих протоколу обшуку автомобіля, речових доказів та протоколу затримання.

Вважає, що в порушення ст. 198 КПК України слідчий суддя Придніпровського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 , на думку сторони захисту, взагалі не мала права приймати участь у розгляді даної скарги та фактично посилається на своє рішення щодо обрання запобіжного заходу чим проявила свою упередженість по відношенню до підозрюваного ОСОБА_10 .

Просила приєднати до апеляційної скарги від 30.12.2021 доповнення до апеляційної скарги від 12.01.2022 та врахувати їх під час ухвалення рішення.

Заслухавши доповідь судді, пояснення учасників судового розгляду, вивчивши матеріали скарги та перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає до задоволення з наступних підстав.

Згідно приписів п. 10 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені, зокрема, повідомлення слідчого, дізнавача, прокурора про підозру після спливу двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом - підозрюваним, його захисником чи законним представником.

У відповідності до положень ч. 1 ст. 404 КПК України, суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення в межах апеляційної скарги.

Частиною 2 ст. 369 КПК України, яка регламентує види судових рішень, визначено, що судове рішення, у якому слідчий суддя, суд вирішує інші питання, викладається у формі ухвали.

У відповідності до положень ст. 370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.

При розгляді зазначеного кримінального провадження відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» апеляційний суд застосовує Конвенцію «Про захист прав людини і основоположних свобод» (далі «Конвенція») та практику Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ), як джерело права.

При судовому розгляді встановлено, що згідно з наданою копією витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань СУ ГУНП в Черкаській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні за № 0000206 від 14.07.2020 за ч.ч. 1, 2 ст. 307 КК України. Відносно ОСОБА_10 внесені зміни 30.09.2021, правова кваліфікація ч. 1 ст. 307 КК України (а.с. 40).

01.10. 2021 старшим слідчим Головного управління Національної поліції в Черкаській області ОСОБА_11 складено повідомлення про підозру за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України та вручена у той же день о 14 год. 20 хв. ОСОБА_10 , про що підписався останній 01.10.2021 о 14:20 год та його захисник адвокат ОСОБА_8 (а.с. 41-42).

Із вказаної підозри вбачається, що її складено, підписано старшим слідчим СУ ГУНП в Черкаській області ОСОБА_11 та погоджено начальником відділу управління Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_12 .

Встановлено, що ОСОБА_10 , діючи умисно, з корисливих мотивів, з метою незаконного збагачення, посягаючи на встановлені законодавством України суспільні відносини у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів та прекурсорів, що охороняють здоров`я населення України, незаконно, в порушення вимог ЗУ «Про наркотичні засоби, психотропні речовини і прекурсори» та ЗУ «Про заходи протидії незаконному обігу наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів та зловживанню ними», усвідомлюючи протиправність своїх дій, та, бажаючи настання суспільно небезпечних наслідків, у невстановлені досудовим розслідуванням дату, час, місце, обставин та у невстановленої особи придбав психотропну речовину, обіг якої обмежено амфетамін, який в подальшому зберігав у невстановленому місці.

У подальшому, ОСОБА_10 30.09.2021 близько 15:55 год. на автомобілі «BMW», р.н. НОМЕР_1 , переслідуючи мету збуту, перевіз психотропну речовину до перехрестя бул. Шевченка та вул. Смілянської, де був зупинений працівниками правоохоронних органів, після чого слідчим СУ ГУНП в Черкаській області проведено обшук вказаного транспортного засобу, під час якого в сумці на задньому пасажирському сидінні цього автомобіля виявлено та вилучено чотири полімерні пакети з порошкоподібною речовиною, яка відповідно до висновку експерта № СЕ-19/124-21/11729-НЗПРАП від 01.10.2021 містить у своєму складі психотропну речовину, обіг якої обмежено та містить амфетамін, загальна маса якого в перерахунку на амфетамін основу становить 0,956 г.

Вказане досудове розслідування наразі триває.

Звертаючись у суд із скаргою про скасування повідомлення про підозру захисник ОСОБА_13 адвокат ОСОБА_8 зазначала, що підставами для скасування повідомлення про підозру є те, що у автомобілі ОСОБА_10 був проведений незаконний обшук та відбулося незаконне затримання ОСОБА_10 , а під час повідомлення про підозру був відсутній висновок експерта, який ліг у основу повідомлення про підозру та не вірно визначене кваліфікація самого злочину.

Згідно з ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ч. 1 ст. 42 КПК України підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому ст. ст. 276-279 цього Кодексу, повідомлено про підозру, особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, або особа, щодо якої складено повідомлення про підозру, однак його не вручено їй внаслідок не встановлення місцезнаходження особи, проте вжито заходів для вручення у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.

Процесуальна процедура повідомлення про підозру регулюється положеннями глави 22 КПК України: порядок повідомлення про підозру передбачений ст. 278 КПК України, випадки повідомлення про підозру передбачені ст. 276 КПК України, зміст повідомлення про підозру ст. 277 КПК України.

Відповідно до положень ст. 276 КПК України повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому ст. 278 КПК України, у випадках: 1) затримання особи на місці вчинення кримінального правопорушення чи безпосередньо після його вчинення; 2) обрання до особи одного із передбачених КПК України запобіжних заходів; 3) наявності достатніх доказів для підозри особи у вчинені кримінального правопорушення.

Згідно ч. 1 ст. 277 КПК України письмове повідомлення про підозру складається прокурором або слідчим за погодженням з прокурором. Повідомлення має містити такі відомості: 1) прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення; 2) анкетні відомості особи (прізвище, ім`я, по батькові, дату та місце народження, місце проживання, громадянство), яка повідомляється про підозру; 3) найменування (номер) кримінального провадження, у межах якого здійснюється повідомлення; 4) зміст підозри; 5) правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 6) стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру; 7) права підозрюваного; 8) підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення.

Щодо порядку вручення підозри, то слід зазначити, що письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень. Письмове повідомлення про підозру затриманій особі вручається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту її затримання. У разі якщо особі не вручено повідомлення про підозру після двадцяти чотирьох годин з моменту затримання, така особа підлягає негайному звільненню. Дата та час повідомлення про підозру, правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність невідкладно вносяться слідчим, прокурором до ЄРДР (ст. 278 КПК України). У випадку виникнення підстав для повідомлення про нову підозру або зміну раніше повідомленої підозри слідчий, прокурор зобов`язаний виконати дії, передбачені статтею 278 цього Кодексу. Якщо повідомлення про підозру здійснив прокурор, повідомити про нову підозру або змінити раніше повідомлену підозру має право виключно прокурор (ст. 279 КПК України).

Отже, із системного аналізу норм глави 22 КПК України вбачається, що процедуру здійснення повідомлення про підозру особі можна умовно поділити на такі етапи:

1) прийняття рішення щодо необхідності здійснення особі повідомлення про підозру, який передбачає перевірку підстав здійснення такого повідомлення згідно з ч. 1ст. 276 КПК України, дотримання процесуальних гарантій під час проведення тих чи інших слідчих або оперативно-розшукових дій або застосування запобіжних заходів, які вчинялись до моменту здійснення такого повідомлення.

2) вираження сформованого внутрішнього волевиявлення уповноваженої посадової особи щодо прийнятого рішення в зовнішню форму шляхом складання тексту повідомлення про підозру відповідно до вимог, передбачених ст. 277 КПК України, та його підписання;

3) доведення інформації до відома особи, щодо якої прийнято рішення про повідомлення про підозру, шляхом безпосереднього вручення його тексту згідно з вимогами ст. 278 КПК України.

Тобто підставою для скасування повідомлення про підозру є тільки порушення вищевказаних процесуальних норм.

У тому разі, якщо підставою скасування повідомлення про підозру є порушення вказаних процесуальних норм, то можна зробити висновок про недійсність повідомлення про підозру з моменту його (повідомлення) здійснення.

Перевірка повідомлення про підозру з точки зору обґрунтованості підозри з врахуванням положень ст. 17 КПК України не входить до предмету судового розгляду, який здійснюється слідчим суддею відповідно до положень п. 10 ч. 1 ст. 303 КПК України на стадії досудового розслідування, а може бути лише предметом безпосереднього судового розгляду кримінального провадження судом, оскільки на стадії досудового розслідування слідчий суддя не уповноважений вдаватись до оцінки отриманих слідством доказів та порядку їх отримання, давати оцінку зібраним доказам з точки зору їх допустимості, а без такої оцінки висновок щодо обґрунтованості повідомленої особі підозри неможливий.

Відповідно до ст. 89 КПК України, визнання доказів недопустимими належить виключно до компетенції суду під час судового розгляду.

На стадії досудового розслідування слідчий суддя може, враховуючи правову позицію ЄСПЛ щодо визначення поняття «обґрунтована підозра» як існування фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення («Нечипорук і Йонкало проти України», № 42310/04, п. 175, рішення від 21 квітня 2011 року, остаточне 21 липня 2011), оцінити лише достатність зібраних доказів для підозри певної особи у вчиненні кримінального правопорушення, не вдаючись до їх оцінки як допустимих.

Поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві, тому, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України, необхідно взяти до уваги позицію Європейського суду з прав людини, відображену у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої «термін «обґрунтована підозра» це стандарт доказування, який передбачає існування фактів чи інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, те що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

Тому, цей стандарт доказування є досить низьким - необхідно встановити чи наявні (або відсутні) факти чи інформація, що в сукупності може переконати слідчу суддю в тому, що особа могла вчинити кримінальне правопорушення.

Крім того, у відповідності до змісту ст. 368 КПК України, питання щодо наявності чи відсутності складу кримінального правопорушення в діянні та винуватості особи в його вчиненні, вирішуються судом під час ухвалення вироку, тобто на стадії судового провадження.

Отже, повнота та всебічність проведеного розслідування не є тими обставинами, які мають оцінюватись слідчим суддею при з`ясуванні достатності доказів, що стали підставою повідомлення особі про підозру.

Як вбачається з матеріалів провадження 01.10.2021 ОСОБА_10 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України про що він та його захисник поставили особисті підписи 01.10.2021 о 14:20 год.

Зміст повідомлення про підозру ОСОБА_10 відповідає вимогам чинного законодавства, оскільки в ньому зазначені всі відомості, передбачені ст. 277 КПК України та здійснено уповноваженою особою.

Крім того, судом першої інстанції вірно прийнято до уваги те, що ОСОБА_10 фактично був затриманий 30.09.2021 о 15.45, що не є підставою для скасування підозри.

Щодо доводів скаржника відносно того, що слідчий суддя не мав права розглядати дану скаргу та ним порушено положення ст. 198 КПК України, то слід зазначити наступне.

З матеріалів даного кримінального провадження вбачається, що під час розгляду справи в суді першої інстанції адвокатом ОСОБА_8 , яка діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_10 , заявлявся відвід судді Придніпровського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 на підставі п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України, а саме наявність інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості судді.

Ухвалою Придніпровського районного суду м. Черкаси від 21 грудня 2021 року в задоволенні заяви ОСОБА_8 , яка діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_10 , відводу судді Придніпровського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 відмовлено. Ухвала суду мотивована тим, що заявником не надано доказів та не наведено фактів, які б викликали сумнів у неупередженості слідчого судді ОСОБА_1 . При цьому, судом зазначено, що заявником не доведено наявності інших обставин для відводу згідно ст. 75, ст. 76 КПК України.

Статтями 75 та 76 КПК України визначені підстави, які виключають участь судді в кримінальному провадженні та вказують на недопустимість повторної участі судді в кримінальному провадженні.

У додатку на апеляційну скаргу зазначено, що суддя ОСОБА_1 взагалі не мала права брати участь у розгляді даної скарги, однак відсутнє будь-яке посилання на норму закону.

Будь-яких підстав та фактів, які б вказували на неможливість розгляду суддею Придніпровського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 скарги щодо скасування підозри чи фактів, які впливають на сумнів у неупередженості слідчого судді чи свідчать про її заінтересованість у результатах провадження, у даному кримінальному провадженні колегією суддів не виявлено.

Порушень встановленого п. 5 ч. 1 ст. 75 КПК України щодо порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи також не визначено.

Сама по собі обставина, що суддя ОСОБА_1 розглядала питання щодо обрання ОСОБА_10 запобіжного заходу, а тому не може розглядати дану скаргу не ґрунтуються на вимогах закону, оскільки зазначене положення передбачає заборону судді, який брав участь у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, брати участі у цьому ж провадженні в суді першої, апеляційної і касаційної інстанцій, крім випадків перегляду ним в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, про зміну іншого запобіжного заходу на запобіжний захід у виді тримання під вартою або про продовження строку тримання під вартою, яка була постановлена під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті.

Статтю 198 КПК України визначено, що висловлені в ухвалі слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень.

Слід зазначити, що положення вказаної статті стосуються того, що будь-які надані пояснення, зроблені твердження чи заяви, враховані слідчим суддею, судом щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не можуть бути використані на доведення винуватості у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого підозрюється, обвинувачується особа, так і у будь-якому іншому кримінальному правопорушенні, з іншого.

При цьому, в даному випадку, оскаржувана ухвала винесена в рамках досудового розслідування, що регулюється розділом ІІІ главою 26 КПК України, тоді як судовий розгляд регулюється положеннями роpділу ІV КПК України.

Інші доводи апеляційної скарги, з урахуванням наведеного, на даному етапі досудового розслідування, не є визначеною законом підставою для скасування оскаржуваного судового рішення та відповідно оскаржуваного повідомлення про підозру.

За таких обставин, ухвала слідчого судді, відповідно до вимог ст. 370 КПК України, є законною, обґрунтованою і вмотивованою, а тому, підстав для її скасування, як вимагає скаржник у апеляційній скарзі, колегія суддів не вбачає.

Істотних порушень вимог КПК України, при постановленні ухвали слідчим суддею, не встановлено.

Керуючись ст.ст. 7, 9, 277, 278, 303, 304, 305-307, 407, 418, 419 КПК України, апеляційний суд, -

у х в а л и в :

Апеляційну скаргу захисника ОСОБА_10 - адвоката ОСОБА_8 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 28 грудня 2021 року залишити без змін.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її проголошення і оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали проголошено 19 січня 2022 року.

Головуючий ОСОБА_2

Судді: ОСОБА_3

ОСОБА_4