Справа № 464/560/22
пр.№ 1-кп/464/266/22
08 лютого 2022 року м.Львів
Сихівський районний суд м. Львова
головуючий суддя ОСОБА_1
секретар судового засідання ОСОБА_2 ,
ОСОБА_3 , 1979.02.15., уродженця, зареєстрованого та проживаючого по АДРЕСА_1 , українця, громадянина України, з професійно-технічною освітою, невійськовозобов`язаного, одруженого, не працює, судимості не має, -
обвинуваченого у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст.309 КК України,
де сторонами виступають з боку:
обвинувачення прокурори: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ;
захисту: обвинувачений ОСОБА_3 та захисник ОСОБА_6 , -
з участю його учасників, -
згідно з обвинувальним актом ОСОБА_3 в травні 2020 року у під`їзді свого будинку АДРЕСА_2 , між першим та другим поверхами, в порушення вимог чинного законодавства, що регулює обіг наркотичних засобів та психотропних речовин, маючи умисел на незаконне придбання та зберігання наркотичних засобів з метою власного вживання без мети збуту, придбав, знайшовши, частину блістера з трьома таблетками метадону, що відноситься до наркотичних засобів, та переніс у нежитлове приміщення, що знаходиться в його користуванні на сходовій клітці між тими ж поверхами, де і зберігав. 18 серпня 2021 року у період з 22:07 до 00:34 год 19 серпня 2021 року під час обшуку на підставі ухвали суду за місцем проживання ОСОБА_3 у його нежитловому приміщенні на сходовій клітці між першим та другим поверхами будинку АДРЕСА_2 серед іншого було виявлено та вилучено три таблетки в частині блістера «Метадон…», у якій виявлено метадон, що відноситься до наркотичних засобів, обіг яких обмежено, загальною масою в перерахунку на метадон-основу 0,0683 г, які останній зберігав без мети збуту.
Таким чином ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні незаконного придбання та зберігання наркотичних засобів без мети збуту, тобто кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст.309 КК України.
У підготовчому судовому засіданні обвинувачений із захисником подали клопотання про закриття кримінального провадження на підставі ст.45 КК України, оскільки винуватість свою ОСОБА_3 у вчиненні інкримінованого йому кримінального проступку визнав повністю, щиро покаявся, ствердив, що активно сприяв розкриттю інкримінованих йому дій, шкода ним нікому не заподіяна, а наслідки закриття кримінального провадження з нереабілітуючих підстав йому зрозумілі, що зазначено і захисником.
Заслухавши думку сторони обвинувачення в підтримку поданого клопотання з мотивів, що обвинувачений судимості не має, вчинив кримінальний проступок, після чого щиро покаявся та активно сприяв його розкриттю під час досудового розслідування, шкода відсутня, суд, дослідивши матеріали кримінального провадження, дійшов наступного.
Відповідно до п.1 ч.2 ст.284 КПК України кримінальне провадження закривається судом у зв`язку із звільненням особи від кримінальної відповідальності.
Згідно з п.2 ч.3 ст. 314 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право закрити провадження у випадку встановлення підстав, передбачених пунктами 4-8, 10 частини першої або частиною другою статті 284 цього Кодексу.
Частиною 4 ст.286 КПК України передбачено невідкладний розгляд клопотання про звільнення від кримінальної відповідальності, якщо під час здійснення судового провадження щодо провадження, яке надійшло з обвинувальним актом, сторона кримінального звернеться до суду з таким.
Згідно із ст.44 КК України, ч.1 ст.285, ч.1 ст.286 КПК України особа звільняється від кримінальної відповідальності виключно судом у випадках, передбачених законом про кримінальну відповідальність.
За вимогами ст.45 КК України особа, яка вперше вчинила, зокрема, кримінальний проступок, звільняється від кримінальної відповідальності, якщо вона після вчинення злочину щиро покаялася, активно сприяла розкриттю кримінального правопорушення і повністю відшкодувала завдані нею збитки або усунула заподіяну шкоду.
Відповідно до постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами України законодавства про звільнення особи від кримінальної відповідальності» № 12 від 23.12.05. за наявності передбачених у ст.45 КК України підстав звільнення особи від кримінальної відповідальності є обов`язковим. Згідно з п.3 вказаної постанови дійове каяття полягає в тому, що після вчинення злочину особа щиро покаялась, активно сприяла його розкриттю та повністю
відшкодувала завдані збитки або усунула заподіяну шкоду.
Відсутність хоча б однієї із зазначених складових дійового каяття
виключає звільнення особи від кримінальної відповідальності за ст.45 КК України. Виняток можуть становити лише випадки вчинення
злочину чи замаху на нього, внаслідок яких не заподіяно шкоду або не завдано збитки, що є в даному випадку.
Кримінальне правопорушення, у скоєнні якого обвинувачується ОСОБА_3 , а саме ч.1 ст.309 КК України, - віднесено до категорії кримінальних проступків.
Судом встановлено, на чому наголошував прокурор і про це зазначено в обвинувальному акті, що обвинувачений щиро покаявся у вчиненому та активно сприяв органу досудового розслідування у встановленні істини у справі, шкода відсутня.
Згідно з інформацією УІАП ГУ НП у Львівській області обвинувачений має погашену судимість, а відтак особою, яка раніше злочину не вчиняла.
Відповідно до правового висновку Верховного Суду, викладеного у постанові від 27.09.18. (справа № 647/1831/15-к) «…припинення судимості анулює всі кримінально-правові та загальноправові наслідки засудження та призначення покарання. Особа, судимість якої погашена або знята, вважається такою, яка раніше злочину не вчиняла, покарання не відбувала. Вона не зобов`язана будь-де вказувати про вчинення нею в минулому злочину та призначення за нього покарання, не повинна відчувати жодних негативних наслідків колишньої судимості. Врахування погашеної чи знятої судимості при вирішенні будь-яких питань, у т.ч. і при характеристиці особи, суперечить самій суті інституту припинення судимості і є неприпустимим…».
За наведених обставин суд вважає за можливе задоволити заяву сторони захисту, звільнивши обвинуваченого від кримінальної відповідальності на підставі ст.45 КК України, а кримінальне провадження закрити.
Щодо питання процесуальних витрат. Оскільки закриття кримінального провадження відносно ОСОБА_3 з нереабілітуючих підставах і застосування до нього більш м`якої форми закінчення кримінального провадження, ніж обвинувальний вирок, не звільняє останнього від сплати процесуальних витрат, пов`язаних із проведенням експертиз, що викладено у правових висновоках постанов Верховного Суду від 17.06.20. (справа № 598/1781/17), 02.12.21. (справа № 449/1689/19), 29.09.21.(справа № 342/1560/20), тому з нього підлягають стягненню в користь держави такі за проведення експертиз в сумі 1887,82 грн.
Речові докази відповіно до постанов ст.дізнавача СД ВП № 2 ЛРУП № 2 ГУ НП у Львівській області від 24.01.22., які зберігаються в камері схову речових доказів ВП № 2 Львівського РУП № 2 ГУ НП у Львівській області, підлягають знищенню, за винятком паспорта громадянина України та картки ФОПП на ім ОСОБА_7 , які слід залишити при матеріалах провадження.
Керуючись ст.ст.372, 532 КПК України, -
п о с т а н о в и в :
Задоволити клопотання сторони захисту.
Звільнити ОСОБА_3 від кримінальної відповідальності за вчинення кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст.309 КК України, у зв`язку з дійовим каяттям.
Стягнути з ОСОБА_3 в користь держави 1887 грн 82 коп. процесуальних витрат за проведення експертиз.
Знищити речові докази (постанова ст.дізнавача СД ВП № 2 ЛРУП № 2 ГУ НП у Львівській області від 07.05.21.), які зберігаються в камері схову речових доказів ВП № 2 Львівського РУП № 2 ГУ НП у Львівській області, за винятком паспорта громадянина України та картки ФОПП на ім ОСОБА_7 , залишивши такі при матеріалах провадження.
Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги протягом 7 днів з дня її оголошення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Головуючий суддя ОСОБА_8