Справа № 645/6059/21
Провадження № 1-кп/645/680/21
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 листопада 2021 року м. Харків

Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинувачених ОСОБА_4 , ОСОБА_5

захисників ОСОБА_6 , ОСОБА_7

потерпілої ОСОБА_8

розглянувши в судовому засіданні у залі суду в м. Харкові розглянувши в судовому засіданні клопотання про продовження строків запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, клопотання про зміну запобіжного заходу та про об*єднання кримінальних проваджень та визначення підсудності по кримінальному провадженню за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 186 КК України,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні суду знаходиться кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 186 КК України.

В судовому засіданні оголошено клопотання адвоката обвинуваченого ОСОБА_5 ОСОБА_7 про об*єднання вказаного кримінального провадження з кримінальним провадженням, яке перебуває в провадженні Дзержинського районного суду м. Харкова за обвинуваченням ОСОБА_5 за ч. 2 ст. 187 КК України, в зв*язку з тим, що відповідно до обвинувальних актів кримінальне правопорушення внесене до ЄРДР за №0004456 за ст. 187 ч. 2 КК України ( Дзержинського р-го суду м. Харків ) згідно п.6 ст. 12 КК України класифікації кримінальних правопорушень є особливо тяжким злочином, на відміну від кримінального правопорушення внесеного до ЄРДР за 0000206 за ч. 3 ст. 186 КК України (Фрунзенського р-го суду м. Харків), яке є тяжким.

Крім того головуючим суддею було зазначено про сплив строку тримання під вартою відносно обвинувачених 18.11.2021.

Прокурором заявлено клопотання про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою, в обґрунтування клопотання посилалась на те що, ухвалами слідчого судді Фрунзенського районного суду м. Харкова від 25.06.2021 та 05.07.2021 року, обвинуваченим застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою, у зв`язку з існуванням ризиків, передбачених ст. 177 КПК України строком на 60 днів, який в подальшому продовжувався. Зазначив, що на даний час підстави застосувати більш м`який запобіжний захід відсутні, зокрема вказав, що обвинувачені можуть переховуватись від суду, незаконно впливати на свідків, потерпілу, вчинити інше кримінальне правопорушення. Таким чином, враховуючи, що строк дії попередньої ували спливає, вивчивши особу обвинувачених, спосіб їх життя, соціальні зв`язки та інші дані щодо осіб обвинувачених ОСОБА_5 , ОСОБА_4 , прокурор вважав за необхідне продовжити строк запобіжного заходу у виді тримання під вартою. Крім того прокурор стосовно клопотання адвоката про об*єднання справ зазначив, що що об*єднання буде недоцільним, лише для затягування часу.

Потерпіла ОСОБА_8 не заперечувала проти продовження строків стосовно ОСОБА_5 , стосовно обвинуваченого ОСОБА_4 не заперечувала проти зміни на не пов*язаний з позбавленням волі. Клопотання про об*єднання просила вирішити на розсуд суду.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_5 - ОСОБА_7 підтримала клопотання про об*єднання кримінальних проваджень для скорішого розгляду. Крім тогов судовому засіданні просила застосувати до ОСОБА_5 заставу.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_6 зазначив, що проти клопотання заперечує, бо даний запобіжний захід є занадто суворим та до підозрюваного необхідно застосувати запобіжний захід не пов`язаний із обмеженням волі. Крім того обвинувачений частково погасив шкоду, потерпіла не заперечувала проти зміни запобіжного заходу. Також в судовому засіданні вказав, що Харківська обласна організація Партії Захисників Вітчизни клопоче перед судом про зміну обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу на домашній арешт, про що надав письмове клопотання.
Обвинувачений ОСОБА_5 підтримав думку свого захисника.
Обвинувачений ОСОБА_4 підтримав думку свого захисника та попросив пробачення у потерпілої.
Прокурор в судовому засіданні заперечував проти клопотання адвоката ОСОБА_7 про визначення застави та адвоката ОСОБА_6 заперечував.

Адвокат ОСОБА_7 підтримала клопотання адвоката ОСОБА_6 .
Адвокат ОСОБА_6 підтримав клопотання адвоката ОСОБА_7 ..
Суд, заслухавши думку учасників процесу, дійшов наступного висновку.

Стосовно клопотання про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно обвинувачених, суд зазначає наступне

Так, до обвинуваченого ОСОБА_4 ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова від 25.06.2021 року застосовувався запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, у зв`язку з існуванням ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, встановлених при застосування даного запобіжного заходу, який в подальшому продовжувався.

До обвинуваченого ОСОБА_5 ухвалою Фрунзенського районного суду м. Харкова від 05.07.2021 року застосовувався запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, у зв`язку з існуванням ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, встановлених при застосування даного запобіжного заходу, який в подальшому продовжувався.

Згідно ч. 2ст. 29 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та порядку, встановлених законом.

Відповідно до вимог п. п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою та доцільність подовження строку тримання під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою та продовження строку тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що його вимагають справжні інтереси суспільства, які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи.

Характер та фактичні обставини інкримінованого кримінального правопорушення ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , свідчать про підвищену суспільну небезпеку. У розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте, таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшують ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту.

Судом вивчалися дані кожного обвинуваченого

ОСОБА_4 раніше не судимий, має постійне місце проживання, де позитивно характеризується, навчається у навчальному закладі ДНЗ «Харківський регіональний центр професійної освіти поліграфічних медіатехнологій та машинобудування».

Але, як вбачається з матеріалів кримінального провадження ОСОБА_4 обвинувачується у кримінальному правопорушенні, за яке передбачено покарання у виді позбавленням волі на строк від чотирьох до восьми років, обвинувачується у вчиненні умисного тяжкого злочину, поєднаного із застосуванням насильства, судовий не розгляд не розпочато, потерпіла та свідки не допитані, тобто ризики, які існували на час обрання та продовження запобіжного заходу на цей час не зникли та не змінились. Позитивна характеристика з місця проживання та відсутності судимостей не можуть слугувати безумовною підставою для зміни запобіжного заходу на більш м`який.

Враховуючи зазначене, з метою запобігання спробам обвинуваченого незаконно впливати на потерпілу та свідків, переховуватися від суду, вчиняти кримінальні правопорушення, суд вважає, що більш м`які запобіжні заходи, не зможуть запобігти ризикам, передбаченим п.п. 1,3,5 ч. 1 ст.177 КПК України, тому приходить до висновку про наявність правових підстав подальшого тримання обвинуваченого ОСОБА_4 під вартою на строк, який не може перевищувати шістдесяти днів.

Судом досліджувалось клопотання першого заступника Голови Харківської обласної Партії Захисників Вітчизни про зміну запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 у вигляді тримання під вартою на домашній арешт, в якому Голова завіряє, що ОСОБА_4 виправдає довіру та не скоїть надали правопорушень, але не зазначені обґрунтування можливості забезпечення виконання свого клопотання. При цьому з клопотанням в порядку ст. 180 КПК України Голова Харківської обласної Партії Захисників Вітчизни не звертався.

Таким чином, суд приходить до висновку, про задоволення клопотання прокурора та відмову в задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_6 .

Обвинувачений ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні умисного тяжкого злочину, із застосуванням насильства, не має постійного місця мешкання в м. Харкові, не працевлаштований, не має офіційного джерела доходів. Також, на цей час на розгляді в Дзержинському районному суді м. Харкова перебуває кримінальне провадження щодо нього за ч. 2 ст. 187, ч. 3 ст. 357 КК України, де був обраний запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, суд приходить до висновку про наявність правових підстав щодо застосування відносно обвинуваченого ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк, який не може перевищувати шістдесяти днів.

Стосовно клопотання про визначення суми застави обвинуваченому ОСОБА_5 , суд зазначає наступне.

Відповідно до ч.4 ст.183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування; щодо злочину, який спричинив загибель людини; щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею; щодо злочину, передбаченого статтями 255-255-3 Кримінального кодексу України.

Як свідчать матеріали кримінального провадження ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні умисного тяжкого злочину, із застосуванням насильства, на цей на розгляді в Дзержинському районному суді м. Харкова перебуває кримінальне провадження щодо нього за ч. 2 ст. 187, ч. 3 ст. 357 КК України, де обвинуваченому був обраний запобіжний захід у вигляді домашнього арешту. Перебуваючи під дією запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, обвинуваченому повторно інкриміновано скоєння злочину вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

Таким чином, суд приходить до висновку про відмову в задоволенні клопотання про визначення розміру застави відносно обвинуваченого ОСОБА_5 .

З огляду на вищенаведене, суд враховує, що будь-яких даних про зменшення чи відсутність ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст.177 КПК України, суду на теперішній час не надано, таким чином, на даний час не перестали існувати ризики, передбачені п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст.177 КПК України, які були встановлені під час застосування обвинуваченим запобіжного заходу у виді тримання під вартою, тому, з метою забезпечення належної процесуальної поведінки обвинувачених в ході судового слідства, а також виконання процесуальних рішень у справі, суд вважає, доцільним продовжити строк тримання під вартою і приходить до висновку про необхідність продовжити обвинуваченим ОСОБА_5 , ОСОБА_4 строк тримання під вартою на 60 днів.

Стосовно клопотання про направлення справи до Харківського апеляційного суду для визначення підсудності, суд приходить до висновку про задоволення вказаного клопотання, в зв*язку з наступним.

Положеннями частини 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод від 04.11.1950 року з протоколами до неї, які втілені в ч. 1 ст. 21 КПК України встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Відповідно ч. 1 ст. 30 КПК України у кримінальному провадженні правосуддя здійснюється лише судом згідно з правилами, передбаченими цим Кодексом.

Частиною 1 ст. 32 КПК України визначено, що кримінальне провадження здійснює суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено кримінальне правопорушення. У разі якщо було вчинено кілька кримінальних правопорушень, кримінальне провадження здійснює суд, у межах територіальної юрисдикції якого вчинено більш тяжке правопорушення.

КПК України передбачено, що до початку судового розгляду у виняткових випадках кримінальне провадження може бути передане з одного суду до іншого з метою забезпечення оперативності та ефективності кримінального провадження.

Згідно обвинувального акту внесеного до ЄРДР № 0000206 обвинувачені ОСОБА_5 та ОСОБА_4 обвинувачуються в скоєнні кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 186 КК України

Згідно наданого обвинувального акту внесеного до ЄРДР за №0004456, яке перебуває на розгляді в Дзержинському районному суді м. Харкова, обвинувачений ОСОБА_5 обвинувачується в скоєнні кримінального правопорушення передбаченого за ч. 2 ст. 187 КК України, кримінальне провадження знаходиться на стадії розгляду.

Згідно ч. 1 ст. 334 КПК України матеріали кримінального провадження можуть об`єднуватися в одне провадження або виділятися в окреме провадження ухвалою суду, на розгляді якого вони перебувають, згідно з правилами, передбаченими ст. 217 цього Кодексу.

В силу положень ч.1 ст. 217 КПК України у разі необхідності в одному провадженні можуть бути об`єднані матеріали досудових розслідувань щодо однієї особи, підозрюваної у вчиненні кількох кримінальних правопорушень.

Одним із завдань кримінального провадження, передбачених у ст. 2 КПК України є забезпечення повного судового розгляду.

Забезпечення виконання цього завдання можливе лише при спільному розгляді вищевказаних кримінальних проваджень, що можливе за умови їх об`єднання в одне провадження та здійснення судового розгляду одним і тим самим судом.

Виходячи з положень КПК України, суд першої інстанції не вправі вирішувати питання про направлення того чи іншого кримінального провадження на розгляд іншого суду. Згідно з ч. 2 ст. 34 КПК України таке право належить колегії суддів відповідного суду апеляційної інстанції.

У зв`язку з наведеним суд вважає за необхідне звернутися до Харківського Апеляційного суду у порядку, встановленому ч. 2 ст. 34 КПК України з поданням для вирішення питання про направлення зазначеного кримінального провадження для його об`єднання в одне провадження з кримінальним провадженням, що перебуває у провадженні Дзержинського районного суду м. Харкова, за обвинуваченням ОСОБА_5 , у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого за ч. 2 ст. 187 КК України для чого надати Харківському Апеляційному суду матеріали судового провадження щодо обвинувачених ОСОБА_5 , ОСОБА_4 ..

На підставі викладеного, керуючись ст. 29 Конституції України, ст. 2, 34, 177, 178, 199, 217, 334, 376, 392КПК України, суд, -

Постановив:

Клопотання прокурора про продовження строків запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинувачених ОСОБА_5 , ОСОБА_4 задовольнити.

У задоволенні клопотань захисниківобвинувачених адвокатів ОСОБА_6 , ОСОБА_7 про зміну запобіжного заходу та визначення застави відмовити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк тримання під вартою, який не може перевищувати шістдесяти днів, тобто до 07 січня 2022 року.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , строк тримання під вартою, який не може перевищувати шістдесяти днів, тобто до 07 січня 2022 року.

Направити подання та обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000206 від 24 квітня 2021 року, за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 186 КК Українидо Харківського Апеляційного суду для вирішення питання про визначення підсудності.

Ухвала в частині продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду через Фрунзенський районний суд міста Харкова протягом п`яти днів з дня її оголошення, а обвинуваченим - в той же строк з моменту вручення копії ухвали в іншій частині оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя -