СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
пр. № 1-кс/759/7759/21
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
17 вересня 2021 року м. Київ

слідчий суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю: прокурора ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засідання клопотання прокурора Святошинської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про накладення арешту на майно по кримінальному провадженню №0000109 відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 14.09.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України,

ВСТАНОВИВ:

16.09.2021 до суду надійшло вищезазначене клопотання прокурора Святошинської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 .

Досудовим розслідуванням встановлено, що невстановлені особи шахрайським шляхом заволоділи вбудовано-прибудованим нежилим приміщенням площею 356,4 кв.м. на АДРЕСА_1 , що належить до комунальної власності.

Так, вивченням даних Системи електронних торгів арештованим майном Державного підприємства «СЕТАМ» за посиланням https://setam.net.ua/auction/490203, Святошинською окружною прокуратурою міста Києва встановлено, що 17.08.2021 опубліковано оголошення про продаж приміщень 1-28, групи нежитлових приміщень № 128 (літ. А), загальною площею 371.8 кв.м, за адресою: м. Київ, вул. Стуса Василя, буд. 5. Номер лоту 491411. Проведення аукціону призначено на 16.09.2021.

Згідно даних ДП «СЕТАМ», майно належить боржнику на підставі договору іпотеки, серія та номер: 503, виданий 21.05.2019, видавник: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу ОСОБА_4 .

Згідно інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 275018271 від 15.09.2021, право власності на об`єкт нерухомого майна: приміщення 1-28, групи приміщень 128 (літ. А), загальною площею 371.8 кв.м., належить ОСОБА_5 , (РНОКПП: НОМЕР_1 ) на підставі Договору іпотеки № 502, виданого 21.05.2019.

Згідно Договору № 502 від 21.05.2019, Товариство з обмеженою відповідальністю Іпотекодавець - «ВІЛЬНЮС+» (, місцезнаходження: м. Київ, вул. Хрещатик, буд. 8-Б, оф. 2, в особі Директора ОСОБА_6 , який зареєстрований для проживання за адресою: АДРЕСА_2 ) надав Іпотекодержателю - ОСОБА_5 (РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрований для проживання за адресою: АДРЕСА_3 ), в іпотеку нерухоме майно приміщення № 1-28, групи приміщень 128 (Літ. «А»), загальною площею 371,8 кв.м., за адресою: АДРЕСА_1 .

Згідно п. 1.5. Договору, належність нерухомого майна Іпотекодавцю підтверджуєьться Інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. Реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 000, номер запису про право власності 29690271.

Разом з тим, згідно з інформацією, отриманої від Київської міської ради № 3834-21 від 10.09.2021 встановлено, що відповідно до рішення Київської міської ради від 27.12.2001 № 208/1642 «Про формування комунальної власності територіальних громад районів міста Києва» жилий будинок на АДРЕСА_4 (теперішня назва АДРЕСА_1 було влючено до переліку об`єктів комунальної власності територіальної громади Святошинського району м. Києва.

Згідно з розпорядженням Київської міської державної адміністрації від 30.12.1997 № 2145 «Про передачу основних фондів комунальної власності міста» за міським науково- практичним медикобіологічним центром «Інформотерапія» закріплено вбудовано прибудоване нежиле приміщення загальною площею 356,4 кв.м. на АДРЕСА_1 та укладено акт приймання передачі основних засобів від 16.01.1998 № 4.

В подальшому, рішенням Київської міської ради від 09.12.2014 № 529/529 «Про питання діяльності міського науково- практичного медико біологічного центру «Інформотерапія» вирішено припинити міський науково- практичний медикобіологічний центр «Інформотерапія» шляхом перетворення його в комунальне підприємство виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) «КИЇВСОЦМЕДСЕРВІС», яке є правонаступником майна, всіх прав та обов`язків припиненого закладу охорони здоров`я.

Розпорядженням виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 24.04.2018 № 681 завтерджено передавальний акт міського науково практичного медико біологічного центру «Інформотерапія».

Приватизація нежилих приміщень у будинку на вул. Василя Стуса, 5 Департаментом не здійснювалась.

З матеріалів досудового розслідування вбачається, що нерухоме майно, а саме: приміщення № 1-28, групи приміщень 128 (Літ. «А»), загальною площею 371,8 кв.м., за адресою: АДРЕСА_1 , відповідно до положень ч. 1 ст. 98 Кримінально процесуального Кодексу України (далі КПК України), має у даному кримінальному провадженні значення речового доказу, оскільки став об`єктом кримінально протиправних дій.

15.09.2021 року, прокурором в рамках даного кримінального провадження винесено постанову про визнання приміщення № 1-28, групи приміщень 128 (Літ. «А»), загальною площею 371,8 кв.м., за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна:000- речовим доказом.

На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України, клопотання прокурора розглядається без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, оскільки це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримала, посилаючись на обставини, викладені в клопотанні та необхідність застосування заходів забезпечення кримінального провадження, про які вона просить суд.

Заслухавши пояснення прокурора, вивчивши зміст та мотиви клопотання і надані суду письмові докази, суд приходить до наступного.

Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України, метою арешту майна є забезпечення кримінального провадження, забезпечення цивільного позову у кримінальному провадженні, забезпечення конфіскації або спеціальної конфіскації. Арештованим може бути майно, яким володіє, користується чи розпоряджається підозрюваний, обвинувачений, засуджений, треті особи, юридична особа, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру за рішенням, ухвалою суду, слідчого судді.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України з якої вбачається, що підставою арешту майна є наявність ухвали слідчого судді чи суду за наявності сукупності підстав чи розумних підозр вважати, що майно є предметом, доказом злочину, засобом чи знаряддям його вчинення, набуте злочинним шляхом, є доходом від вчиненого злочину або отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину. Арешт майна можливий також у випадках, коли санкцією статті Кримінального кодексу України, що інкримінується підозрюваному, обвинуваченому, передбачається застосування конфіскації, до підозрюваної, обвинуваченої особи заявлено цивільний позов у кримінальному провадженні. Арешт також може бути застосовано до майна третіх осіб з урахуванням частини другої цієї статті.

На підставі ч. 10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Слідчий суддя вважає, що прокурором доведено, що існують передбачені законом підстави для арешту майна; надано достатньо доказів, які вказують на те, що майно на яке було спрямоване вказане правопорушення, тобто є предметом кримінального правопорушення; враховано розумність та співмірність обмеження права власності завданням кримінального правопорушення; відсутність негативних наслідків арешту майна для інших осіб.

Таким чином, у вказаному клопотанні зазначено, достатніх підстав для накладення арешту на нерухоме майно у вигляді приміщення № 1-28, групи приміщень 128 (Літ. «А»), загальною площею 371,8 кв.м., розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 000, номер запису про право власності 32418138, власник - ОСОБА_5 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 , у володінні якого перебуває вказане майно, щодо тимчасової заборони використання, розпорядження будь-яким чином таким майном, з метою швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду, а також збереження речових доказів та заявленння цивільного позову.

Підставою заборони на використання майна з метою збереження речових доказів, що передбачено ч. 4 ст. 170 КПК України, є запобігання відчуження майна, а також інші наслідки, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, якими є: неможливість проводити слідчі дії.

З огляду на вищевикладене слідчий суддя, розглянувши дане клопотання та перевіривши надані в обґрунтування цих питань докази з урахуванням ч. 10 ст. 170 КПК України, прийшов до висновку, що клопотання про арешт майна підлягає задоволенню.

На підставі вищевикладеного, керуючись вимогами ст.ст. 131, 132, 167, 170-173, 175, 309, 395 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

клопотання прокурора Святошинської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 про накладення арешту на майно по кримінальному провадженню №0000109 відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 14.09.2021 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України задовольнити.

Накласти арешт на нерухоме майно - приміщення 1-28, групи приміщень 128 (Літ. А), загальною площею 371,8 м2, розташоване за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 000, номер запису про право власності 32418138, власник - ОСОБА_5 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 , шляхом накладення заборони на відчуження, використання (експлуатації), розпорядження та вчинення відповідних реєстраційних дій щодо об`єкта нерухомого майна.

Заборонити Державному підприємству «СЕТАМ» проводити торги приміщення 1-28, групи нежитлових приміщень № 128 (літ. А), загальною площею 371,8 кв.м, за адресою: АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 000, номер запису про право власності 32418138, власник - ОСОБА_5 , реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 .

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її проголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Відповідно до ст. 174 КПК України арешт може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законних представників, іншого власника або володільця майна, які не були присутніми при розгляді питання про арешт майна. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя Святошинського

районного суду м. Києва ОСОБА_1