Справа № 308/3656/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
23 березня 2022 року м. Ужгород
Так, 16.03.2022 року, в порядку ст. 208 КПК України, за підозрою у вчиненні злочину передбаченого ч. 4 ст. 410 КК України, було затримано громадянина України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Лебедин Сумської області, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , військовослужбовця військової частини № НОМЕР_1 ( АДРЕСА_2 ).
Досудовим розслідуванням встановлено, що згідно Указу Президента України № 64/2022 від 24.02.2022, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на території України введено воєнний стан з 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб.
У зв`язку з введенням воєнного стану в Україні, 02.03.2022 командиром військової частини № НОМЕР_1 ( АДРЕСА_2 ) видано розпорядження № 160 щодо створення другої роти контрдиверсійної боротьби у вказаній військовій частині, до складу якої, серед інших, включено ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ..
13.03.2022 року ОСОБА_4 , діючи з прямим умислом, будучи військовослужбовцем другої роти контрдиверсійної боротьби військової частини № НОМЕР_1 ( АДРЕСА_2 ), усвідомлюючи свої обов`язки як військовослужбовця та відповідальність за їх порушення, будучи обізнаним про запровадження на всій території України воєнного стану, самовільно, без дозволу начальника, у невстановлений досудовим розслідуванням час залишив розташування даної військової частини.
Одночасно з цим, у невстановлений слідством час, однак не пізніше 16.03.2022 року ОСОБА_4 , умисно, за невстановлених обставин, викрав багнет- ніж № 600 до автомату "АК-47".
16.03.2022 року під час проведення співробітниками УСБУ в Закарпатській області фільтраційних заходів в м. Ужгороді, які проводились на підставі п. 9 Порядку перевірки документів в осіб, огляду речей, транспортних засобів, багажу та вантажів, службових приміщень і житла громадян під час забезпечення заходів правового режиму воєнного стану, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2021 № 1456, в особистих речах військовослужбовця військової частини НОМЕР_1 ОСОБА_4 виявлено багнет-ніж № 600 до автомату "АК-74".
Також у даному кримінальному провадженні, 16.03.2022 року, в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні злочину передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України, було затримано громадянина України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця с. Заможне, Токмацького району, Запорізької області, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_3 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_4 , військовослужбовцю військової частини № НОМЕР_1 ( АДРЕСА_2 ).
Так, ОСОБА_5 , діючи з прямим умислом, будучи військовослужбовцем другої роти контрдиверсійної боротьби військової частини № НОМЕР_1 ( АДРЕСА_2 ), усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, розуміючи свої обов`язки як військовослужбовця та відповідальність за їх порушення, будучи обізнаним про запровадження на всій території України воєнного стану, 04.03.2022 самовільно, без дозволу начальника, у невстановлений досудовим розслідуванням час залишив розташування даної військової частини.
Однак, о 23 год. 45 хв. 16.03.2022 ОСОБА_5 затримано співробітниками УСБУ в Закарпатській області на території м. Ужгород за підозрою у вчиненні злочину, передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України.
Вищеописаними умисними діями ОСОБА_5 вчинив самовільне залишення військової частини військовослужбовцем, вчинене в умовах воєнного стану, тобто злочин, передбачений ч. 5 ст. 407 КК України.
17 березня 2022 року, проведено невідкладний обшук за адресою: АДРЕСА_5 , за місцем тимчасового проживання ОСОБА_5 ,, ІНФОРМАЦІЯ_2 , та Гордєєва, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в ході якого серед інших речей слідчим було вилучено наступні речі, предмети та документи: Сумку синього кольору, в якій знаходилась сумка чорного кольору, в якій було виявлено: прозорий зіп-пакет, в середині якого знаходиться речовина зеленого кольору ззовні схожа на канабіс; коробку чорного кольору круглої форми, в середині якої знаходяться залишки невідомої речовини; футляр зеленого кольору в середині якого знаходиться скляна колба; футляр зеленого кольору в середині якого знаходиться скляна колба з невідомою речовиною чорного кольору; футляр зеленого кольору в середині якого знаходиться скляна колба з речовиною коричневого кольору; пристрій для вживання табаку/канабісу; пачка з під цигарок Marlboro, в якій знаходиться дев`ять цигарок.
Також у вказаній сумці синього кольору було виявлено: проїзний документ з №6609861 (залізничний квиток), виданий на імя ОСОБА_7 ; прозорий файл у якому знаходиться аркуш паперу з написом « ОСОБА_8 », в якому знаходився прозорий зіп-пакет до якого був поміщений предмет складений з пластику чорного кольору, скла, металу та частина якого замотана в папір з невідомою у ньому речовиною.
Поряд з цим, в ході проведення обшуку було виявлено та вилучено паперовий згорток в якому знаходились одинадцять патронів типу 5,45 х 39 мм.
17.03.2022, у зв`язку з тим, що вищеописані предмети виявлені та вилучені в ході обшуку, відповідають критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України, вони визнані речовими доказами у даному кримінальному провадженні.
Таки чином, з метою збереження речових доказів, прокурор у клопотанні просить накласти арешт на майно, яке було вилучене за адресою АДРЕСА_5 .
Прокурор у судове засідання не з`явився, однак, від прокурора Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_9 до суду подана заява про розгляд клопотання без її участі, клопотання про арешт майна підтримує та просить задовольнити.
Власники майна у судове засідання не з`явилися, однак, від власника майна ОСОБА_4 та захисника власника майна ОСОБА_5 - ОСОБА_10 до суду подане клопотання про розгляд клопотання про арешт майна без їх участі.
Зважаючи на неявку в судове засідання осіб, які беруть участь у розгляді клопотання, фіксування за допомогою технічних засобів, відповідно до ч.4 ст. 107 КПК України, не здійснювалося.
Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.
За змістом ч.1 ст.170 КПК арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Відповідно до ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов),чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. За змістом ч.3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу. Згідно ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до абз. 2 ч. 5 ст. 171 КПК України, у разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено
Відповідно ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Згідно ч.10 ст.170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів. Частиною 11 ст.170 КПК України визначено, що заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
17.03.2022 року, до постановлення ухвали слідчого судді, за адресою АДРЕСА_5 , за місцем тимчасового проживання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та Гордєєва, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , було проведено обшук, в ході якого були виявлені та вилучені вказані вище в ухвалі речі да документи.
17.03.2022 року прокурор, в порядку ч. 3 ст. 233 КПК України звернувся до слідчого судді Ужгодського майькрайонного суду із клопотанням про надання дозволу на проведення такого обшуку, яке було задоволено.
Постановою слідчого 1 відділення СВ УСБ України в Закарпатській області старшого лейтенанта ОСОБА_11 від 17.03.2022року вилучене майно було визнано речовими доказами у даному кримінальному провадженні.
Також слідчим, на виконання вимог ч.1 ст.173 КПК України, доведено слідчому судді необхідність такого арешту майна з метою збереження речового доказу, а також наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.170 КПК України.
Слідчим у клопотанні також наведено достатньо підстав для застосування такого виду заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, а відтак, за наведених вище обставин, слідчий суддя при розгляді даного клопотання вбачає потенційну загрозу та шкоду для кримінального провадження в разі відмови у накладенні арешту та повернення вилученого майна.
Така шкода може виразитись у втраті речового доказу стороною обвинувачення та унеможливить подальше провадження досудового розслідування, проведення судових експертиз, а також встановленню істини у справі, що очевидно переважає над неможливістю власником (володільцем) тимчасово володіти, розпоряджатися та користуватися вказаним майном.
Що стосується решти вилученого майна, слідчий суддя приходить до переконання, що клопотання прокурора в цій частині є необгрунтованим, а тому, до задоволення не підлягає.
Відповідно до ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Згідно ч.2 ст.174 КПК України, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку про наявність достатніх правових підстав для частково арешту майна, враховує можливість використання його як доказу у даному кримінальному провадженні, оскільки за їх допомогою може бути виконане завдання досудового розслідування щодо встановлення та з`ясування всіх обставин вчиненого кримінального правопорушення, а тому клопотання про арешт майна підлягає частковому задоволенню.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 7, 132, 98, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,-
П О С Т А Н О В И В:
Клопотання задовольнити частково.
Накласти арешт на речі та предмети вилучені 17.03.2022 року, в ході обшуку за місцем тимчасового проживання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та Гордєєва, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_5 , а саме:
- сумку синього кольору;
- сумку чорного кольору;
- прозорий зіп-пакет, в середині якого знаходиться речовина зеленого кольору ззовні схожа на канабіс;
- коробку чорного кольору круглої форми, в середині якої знаходяться залишки невідомої речовини;
- футляр зеленого кольору в середині якого знаходиться скляна колба;
- футляр зеленого кольору в середині якого знаходиться скляна колба з невідомою речовиною чорного кольору;
- футляр зеленого кольору в середині якого знаходиться скляна колба з речовиною коричневого кольору;
- прозорий зіп-пакет в якому знаходиться предмет складений з пластику чорного кольору, скла, металу та частина якого замотана в папір з невідомою у ньому речовиною;
- паперовий згорток в якому знаходились одинадцять патронів типу 5,45 х 39 мм.
У решті вимог клопотання відмовити.
Роз`яснити, що у відповідності до ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.
Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції. Якщо строк апеляційного оскарження буде поновлено, вважається, що ухвала слідчого судді не набрала законної сили.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали складено та проголошено 25.03.2022 року о 10 год. 15 хв..

Слідчий суддя Ужгородського
міськрайонного суду ОСОБА_1