Справа № 308/3492/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 березня 2022 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю: секретаря судового засідання - ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого слідчого відділення відділу поліції №1 Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області ОСОБА_3 про арешт майна у рамках кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11 березня 2022 року за № 0000133, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 369 КК України,
ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області надійшло клопотання слідчого слідчого відділення відділу поліції №1 Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Ужгородської місцевої прокуратури ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно, виявлене та вилучене 11 березня 2022 року під час огляду місця події в службовому приміщенні прикордонної служби.
З внесеного клопотання та доданих до нього матеріалів вбачається, що 11 березня 2022 року за адресою: м. Чоп, площа Героїв Майдану, 3, гр. Унзуліне Супраїн надав неправомірну вигоду працівнику прикордонної служби в розмірі 1000 грн.
Одинадцятого березня 2022 року о 06 год. 50 хв. під час огляду місця події слідчим виявлено та вилучено грошові кошти, а саме банкноту номіналом 1000 гривень серії ЕА 6717698, яка знаходились в службовому приміщенні прикордонної служби, та в подальшому, постановою слідчого від 11.03.2022 визнана речовим доказом.
Враховуючи, що вищевказана банкнота має значення речового доказу, а тому з метою її збереження, запобіганню можливості її приховування, пошкодження, псування, знищення перетворення та відчуження слідчий просить слідчого суддю накластина неї арешт.

У судове засідання слідчий не з`явилася, однак подав до суду заяву, згідно з якою просив суд розглянути клопотання без його участі.
Власник майна у судове засідання не з`явився, хоча про дату, час та місце розгляду клопотання був повідомлений належним чином.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя прийшов до наступних висновків.
Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
З приписами ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
З огляду на положення частин 2 та 3 ст. 170 КПК України, майно, яке відповідає критеріям, визначеним у ст. 98 КПК України, повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто є його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.
Як вбачається з матеріалів справи, слідчим відділенням відділу поліції №1 Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області здійснюється досудове розслідування кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 369 КК України, відомості про які внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 11 березня 2022 року за № 0000133, що підтверджується витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань від 11 березня 2022 року.
Додані до клопотання копії протоколів затримання підозрюваної ОСОБА_5 від 30.01.2021 року, огляду місця події від 30.01.2021 року, освідування 30.01.2021 року свідчать про факт виявлення та вилучення речей та предметів, на які слідчий просить накласти арешт.
Постановою слідчого від 30 січня 2021 року зазначені речі та предмети визнані речовими доказами у кримінальному провадженні.
Враховуючи , що під час розгляду клопотання було встановлено достатність підстав вважати, що вилучена банкнота зберегла на собі сліди кримінального правопорушення, та може бути використана як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, слідчий суддя дійшов до висновку, що з метою збереження речового доказу та запобігання, зокрема, можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження, розумність і співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, подане клопотання про арешт майна слід задовольнити.
На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 98, 131, 132, 167, 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя,
ПОСТАНОВИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на грошові кошти, а саме на 1 банкноту номіналом 1000 гривень серії ЕА6717698, належну гр. ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вилучену в ході
огляду місця події від 11 березня 2022 року у службовому приміщенні прикордонної служби.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково, яке під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1