16.02.2022
Справа № 720/259/22
Провадження № 1-кс/720/45/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 лютого 2022 року м. Новоселиця

Слідчий суддя Новоселицького районного суду Чернівецької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу адвоката ОСОБА_4 на повідомлення про підозру його підзахисному ОСОБА_5 від 28 жовтня 2021 року у кримінальному провадженні № 0003044 від 28 жовтня 2021 року, -

ВСТАНОВИВ:

Захисник підозрюваного ОСОБА_5 адвокат ОСОБА_4 звернувся до суду із скаргою на повідомлення про підозру його підзахисному від 28 жовтня 2021 року в порядку ст.ст. 303-307 КПК України.
В обґрунтування скарги посилається на те, що ним надається правова допомога підозрюваному ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 2 ст. 194 КК України у кримінальному провадженні № 0003044 від 28 жовтня 2021 року.
28 жовтня 2021 року слідчим слідчого відділення № 4 (м. Новоселиця) СВ ЧРУП ГУНП України в Чернівецькій області ОСОБА_6 у вказаному кримінальному провадженні було вручено повідомлення про підозру ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 2 ст. 194 КК України, тобто вчинення незакінченого замаху на умисне знищення чужого майна, вчиненого шляхом підпалу.
Вважає, що повідомлення про підозру ОСОБА_5 не відповідає фактичним обставинам події та не містить доказів вчинення інкримінованих йому дій. Для вручення повідомлення про підозру не було здобуто достатньо доказів, які б беззаперечно свідчили про винуватість ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 2 ст. 194 КК України, повідомлення про підозру не містило суттєвих обставин події, докази вини були відсутні, не було проведено всіх необхідних слідчих дій на встановлення умислу скоєного злочину, не з`ясовано сума завданої шкоди від дій підозрюваного, а тому зібраних доказів було недостатньо для повідомлення про підозру, оскільки їх аналіз дає підстави вважати про відсутність в діях ОСОБА_5 складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 2 ст. 194 КК України.
Посилаючись на наведене, адвокат просив скасувати повідомлення про підозру ОСОБА_5 від 28 жовтня 2021 року у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 2 ст. 194 КК України у кримінальному провадженні № 0003044 від 28 жовтня 2021 року, та зобов`язати компетентну особу Новоселицького відділу Чернівецької окружної прокуратури виключити з ЄРДР відомості щодо вказаної підозри ОСОБА_5 ..
В судовому засіданні адвокат ОСОБА_4 свою скаргу підтримав в повному обсязі та просив задовольнити. Додатково пояснив, що сторона захисту не оспорює наявність події кримінального правопорушення, однак вважає, що в діях ОСОБА_5 відсутній склад саме кримінального правопорушення за ч. 3 ст. 15, ч. 2 ст. 194 КК України. Будь-яких процесуальних порушень при врученні підозри не встановлено.
Підозрюваний ОСОБА_5 підтримав скаргу свого захисника.
Прокурор ОСОБА_3 в задоволенні скарги просив відмовити, посилаючись на те, що ОСОБА_5 підозра від 28 жовтня 2021 року у кримінальному провадженні № 0003044 від 28 жовтня 2021 року за ч. 3 ст. 15, ч. 2 ст. 194 КК України була вручена із дотриманням норм КПК України на підставі зібраних у справі доказів.
Слідчий суддя, заслухавши сторін кримінального провадження, дослідивши матеріали скарги та кримінального провадження приходить до висновку про відмову у задоволенні скарги з наступних підстав.
Згідно ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією України та законами України.
Відповідно до ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Згідно з ч. 2 ст. 9 КПК України, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, виявити як ті обставини, що викривають, так і ті, що виправдовують підозрюваного, обвинуваченого, а також обставини, що пом`якшують чи обтяжують його покарання, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень. Лише за такої умови можливе виконання завдань кримінального судочинства. Усебічність дослідження обставин кримінального провадження означає, по-перше, висунення і дослідження всіх можливих версій щодо характеру події, що має ознаки кримінального правопорушення, винуватість особи; а-по друге, однаково ретельне встановлення і перевірку як обставин, що викривають, так і тих, що виправдовують особу. Повнота дослідження кримінального провадження означає встановлення всього кола фактичних обставин, що можуть суттєво вплинути на рішення у кримінальному провадженні; використання такої сукупності доказів, яка обґрунтовує зроблені висновки як такі, що не залишають місця сумнівам.
Згідно принципу публічності, закріпленого в ст. 25 КПК України, слідчий зобов`язаний в межах своєї компетенції вжити всіх передбачених законом заходів для встановлення події кримінального правопорушення та особи, яка його вчинила.
Відповідно до ч. 5 ст. 38 КПК України орган досудового розслідування зобов`язаний застосовувати всі передбачені законом заходи для забезпечення ефективності досудового розслідування.
Згідно ч. 5 ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
У п. 42 рішення Європейського Суду з прав людини від 13.01.2011 року у справі «Михалкова та інші проти України» розтлумачено, що за статтею 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод держава зобов`язана «гарантувати кожному, хто перебуває під її юрисдикцією, права і свободи, визначені у Конвенції», також опосередковано вимагає наявності будь-якої форми ефективного розслідування. Розслідування має бути ретельним, безстороннім і сумлінним. Розслідування повинне забезпечити встановлення винних осіб та їх покарання. Органи державної влади повинні вжити всіх заходів для отримання всіх наявних доказів, які мають відношення до події, показань очевидців, доказів експертиз. Будь-які недоліки у дослідуванні, які підривають його здатність встановити відповідальну особу, створюють ризик недодержань такого стандарту.
За приписами п. 10 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені повідомлення слідчого, прокурора про підозру після спливу двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом.
В ході судового розгляду встановлено, що 28 жовтня 2021 року слідчим відділення № 4 (м. Новоселиця) СВ ЧРУП ГУНП України в Чернівецькій області ОСОБА_6 були внесені відомості до ЄРДР за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 2 ст. 194 КК України по факту вчинення ОСОБА_5 незакінченого замаху на умисне знищення ресторану « ІНФОРМАЦІЯ_1 », що розташований по АДРЕСА_1 та належить ОСОБА_7 , вчиненого шляхом підпалу.
28 жовтня 2021 року слідчим відділення № 4 (м. Новоселиця) СВ ЧРУП ГУНП України в Чернівецькій області ОСОБА_6 було повідомлено ОСОБА_5 про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 2 ст. 194 КК України, яке було вручено ОСОБА_5 в той же день у присутності його захисника.
Процедура повідомлення про підозру регулюється положеннями глави 22 КПК України. Порядок повідомлення про підозру передбачено ст. 278 КПК України, випадки повідомлення про підозру передбачені ст. 276 КПК України, зміст повідомлення про підозру ст. 277 КПК України.
Відповідно до положень ст. 276 КПК України повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому статтею 278 цього Кодексу, у випадках: 1) затримання особи на місці вчинення кримінального правопорушення чи безпосередньо після його вчинення; 2) обрання до особи одного з передбачених цим Кодексом запобіжних заходів; 3) наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення.
Згідно вимог ст. 277 КПК України письмове повідомлення про підозру складається прокурором або слідчим за погодженням з прокурором. Повідомлення має містити такі відомості: 1) прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення; 2) анкетні відомості особи (прізвище, ім`я, по батькові, дату та місце народження, місце проживання, громадянство), яка повідомляється про підозру; 3) найменування (номер) кримінального провадження, у межах якого здійснюється повідомлення; 4) зміст підозри; 5) правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 6) стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру; 7) права підозрюваного; 8) підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення.
Письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень. Письмове повідомлення про підозру затриманій особі вручається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту її затримання. У разі, якщо особі не вручено повідомлення про підозру після двадцяти чотирьох годин з моменту затримання, така особа підлягає негайному звільненню. Дата та час повідомлення про підозру, правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність невідкладно вносяться слідчим, прокурором до Єдиного реєстру досудових розслідувань (ст.278 КПК України).
У випадку виникнення підстав для повідомлення про нову підозру або зміну раніше повідомленої підозри слідчий, прокурор зобов`язаний виконати дії, передбачені статтею 278 цього Кодексу. Якщо повідомлення про підозру здійснив прокурор, повідомити про нову підозру або змінити раніше повідомлену підозру має право виключно прокурор (ст.279 КПК України).
Отже, якщо підставою скасування повідомлення про підозру є порушення вказаних процесуальних норм, то можна зробити висновок про недійсність повідомлення про підозру з моменту його (повідомлення) здійснення.
Захисник у скарзі зазначає, що підозра є необґрунтованою, не було здобуто достатньо доказів, які б свідчили про винуватість підозрюваного, повідомлення про підозру не містить суттєвих обставин події, то в даному випадку слід зазначити наступне.
У розумінні положень, що наведені у численних рішеннях Європейського суду з прав людини ( в тому числі «Нечипорук, Йонкало проти України» № 42310/04 від 21.04.2011 року), термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.
У справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23.10.1994 року суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, «обґрунтованість підозри, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, закріпленої у статті 5 §1 (с) Конвенції передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин (K.F. проти Німеччини, 27.11.1997 року, § 57).
Отже, на стадії досудового розслідування слідчий суддя може, враховуючи правову позицію ЄСПЛ щодо визначення поняття «обґрунтована підозра» як існування фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, оцінити лише достатність зібраних доказів для підозри певної особи у вчиненні кримінального правопорушення, не вдаючись до їх оцінки як допустимих.
При цьому, повнота та всебічність проведеного розслідування не є тими обставинами, які мають оцінюватись слідчим суддею при з`ясуванні достатності доказів, що стали підставою повідомлення особі про підозру.
При встановлених обставинах під час розгляду клопотання, на думку слідчого судді, в судовому засіданні підтверджено, що причетність ОСОБА_5 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення за ч. 3 ст. 15, ч. 2 ст. 194 КК України є вірогідною та була достатньою для пред`явлення йому підозри.
За своїм змістом повідомлення про підозру від 28 жовтня 2021 року ОСОБА_5 відповідає вимогам ст. 277 КПК України, слідчим були дотримані вимоги ст. 278 КПК України, повідомлення про підозру було здійснено за наявності достатніх доказів, які давали можливість дійти переконання в тому, що ОСОБА_5 може бути причетним до вчинення злочину, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 2 ст. 194 КК України.
Відповідно до положень п. 18 ч.1 ст.3 КПК України слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.
За результатами розгляду скарги слідчим суддею встановлено, що права, свободи та інтереси підозрюваного ОСОБА_5 в ході складення та повідомлення йому про підозру від 28 жовтня 2021 року порушені не були.
Твердження сторони захисту про відсутність в діях ОСОБА_5 ознак складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 2 ст. 194 КК України та неправильну кваліфікацію його дій не заслуговують на увагу, оскільки вирішення вказаного питання, за встановлених в ході розгляду скарги обставин, може бути предметом лише судового розгляду кримінального провадження, а не слідчого судді.
Безпідставними є також посилання сторони захисту як на підставу скасування підозри те, що у підозрі неправильно зазначена адреса події та власника приміщення ресторану, оскільки вказані обставини не свідчать про відсутність в діях підозрюваного ознак кримінального правопорушення та мають бути з`ясовані органом досудового розслідування, що може потягнути за собою як зміну так і повідомлення нової підозри.
Відсутність пошкодження приміщення ресторану « ІНФОРМАЦІЯ_1 » від підпалу також не може бути підставою для скасування підозри, оскільки ОСОБА_5 підозрівається саме у вчиненні незакінченого замаху на умисне знищення нерухомого майна шляхом підпалу.
Одночасно, суд погоджується із думкою прокурора щодо того, що ОСОБА_7 є належною потерпілою у даному кримінальному провадженні в силу ст. 55 КПК України, як особа яка звернулася із заявою про кримінальне правопорушення, якій завдано шкоду, розмір якої має бути встановлено органом досудового розслідування у кримінальному провадженні.
Враховуючи вищенаведені вимоги закону та встановлені обставини справи, слідчий суддя приходить до висновку, що при здійсненні повідомлення про підозру органом досудового розслідування було дотримано вимог положень ст. 276-278 КПК України, підстав для скасування повідомлення про підозру від 28 жовтня 2021 року ОСОБА_5 у кримінальному провадженні № 0003044 від 28 жовтня 2021 року за ч. 3 ст. 15, ч. 2 ст. 194 КК України не має, а тому у задоволенні скарги слід відмовити.
На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 2, 9, 38, 223, 284, 303-309 КПК України, слідчий суддя, -
УХВАЛИВ:

В задоволенні скарги адвоката ОСОБА_4 на повідомлення про підозру його підзахисному ОСОБА_5 від 28 жовтня 2021 року у кримінальному провадженні № 0003044 від 28 жовтня 2021 року відмовити.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Чернівецького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1