пр. № 1-кс/759/7279/21
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 вересня 2021 року слідчий суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши клопотання слідчого Святошинського управління поліції Головного управління Національної поліції в м. Києві старший лейтенант поліції ОСОБА_6 , погоджене з прокурором Святошинської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0002178 від 31.08.2021 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначення застави стосовно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженеця с. Куйбишевки Єланецького р-н. Миколаївської обл., громадянина України, не одруженого, не працюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України,-

В С Т А Н О В И В:
02.09.2021 до Святошинського районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчого СВ Святошинського управління поліції ГУ НП у м. Києві ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 строком на 60 діб.

В обґрунтування свого клопотання слідчий посилався на те, що 31.08.2021 приблизно о 16 годині 00 хвилин, ОСОБА_4 знаходячись неподалік буд. 17 по вул. Чорнобильській в м. Києві помітив раніше незнайомого йому потерпілого ОСОБА_7 , котрий сидів на лавочці біля вказаного будинку та мав біля себе чорний пакет із технікою.

З метою реалізації свого злочинного умислу направленого на відкрите заволодіння чужим майном, ОСОБА_4 помітивши, що потерпілий ОСОБА_7 не звертає увагу на перехожих вирішив заволодіти майном потерпілого.

В подальшому, реалізуючи свій злочинний умисел направлений на повторне відкрите заволодіння чужим майном, ОСОБА_4 , підійшов до потерпілого та відкрито заволодів чорним пакетом в середині якого знаходився мобільний телефон марки «Iphone 5S», сірого кольору, imei: НОМЕР_1 , вартістю 1 300 грн., в якому містилась сім карта мобільного оператора «Київстар» з номер НОМЕР_2 (матеріальної цінності не становить) та планшет марки «Pipo M9», 16 GB, серійний номер НОМЕР_3 , вартістю 700 грн., після чого побіг у невідомому напрямку, тим самим відкрито заволодів чужим майном, а викраденим майном в подальшому мав змогу розпоряджатись на власний розсуд.

Таким чином, ОСОБА_4 підозрюється в відкритому викраденні чужого майна (грабіж), вчиненому повторно, тобто у кримінальному правопорушенні, передбаченому ч. 2 ст. 186 КК України.

Прокурор клопотання підтримала та просила задовольнити його, посилаючись на обставини, викладені в клопотанні слідчого.

Захисник ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечувала проти застосування до її підзахисного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, просила застосувати запобіжний захід не пов`язаний із триманням під вартою.

Підозрюваний в судовому засіданні проти клопотання прокурора заперечував і підтримав позицію захисника.

Заслухавши пояснення прокурора, захисника, підозрюваного, вивчивши зміст та мотиви клопотання і надані суду письмові докази, слідчий суддя приходить до наступного.

Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно з ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Крім цього, відповідно до п. 5 ч. 2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

З наданих матеріалів кримінального провадження вбачається обґрунтована підозра у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, повністю підтверджується його власними показаннями та зібраними у кримінальному провадженні доказами, в сукупності, зокрема:

- протокол допиту потерпілого ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ;

- протокол допиту свідка ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ;

- протокол допиту свідка ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_4 ;

- протокол затримання ОСОБА_4 від 31.08.2021 року, відповідно до якого у затриманого ОСОБА_4 вилучено: чорним пакетом в середині якого знаходився мобільний телефон марки «Iphone 5S», сірого кольору, imei: НОМЕР_1 , вартістю 1 300 грн., в якому містилась сім карта мобільного оператора «Київстар» з номер НОМЕР_2 (матеріальної цінності не становить) та планшет марки «Pipo M9», 16 GB, серійний номер НОМЕР_3 , вартістю 700 грн.;

- іншими матеріалами в їх сукупності.

Оскільки на даному етапі кримінального провадження не допускається вирішення тих питань, які повинен вирішувати суд під час розгляду по суті, а саме питань, пов`язаних з оцінкою доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, то слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів лише визначає, що причетність підозрюваного до вчинення злочину, підозра у якому йому повідомлена, є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього обмежувального заходу.

ОСОБА_4 31.08.2021 о 17 годині 15 хвилин було затримано в порядку ст. 208 КПК України та 31.08.2021 повідомлено про підозру за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України, що є тяжким злочином.

Що стосується наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, то слід зазначити, що підозрюваний суспільно-корисною працею не займається, є особою раніше судимою, доказів про наявність міцних соціальних зв`язків стороною захисту не надано, джерела його доходів суду не відомі, а тому існує ризик щодо можливості переховування підозрюваного від слідчого, прокурора та суду, зважаючи на тяжкість покарання, яке йому загрожує у разі доведення його вини. Крім того, існує ризик впливу на потерпілого та свідків, адже підозрюваному відомі місця проживання/перебування вказаних осіб. А також існує ризик щодо можливого вчинення підозрюваним іншого кримінального правопорушення, оскільки він не працевлаштований та слідчому судді не відомі засоби для його існування, а тому слідчий суддя вважає, що на даній стадії досудового розслідування існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України.

За сукупності таких обставин, слідчий суддя, приймаючи до уваги дані про його особу, вважає за необхідне застосувати щодо нього запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки прокурор довів, що встановлені під час розгляду клопотання обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, аніж тримання під вартою, не може на даному етапі запобігти доведеному ризику та забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, що випливають із ч. 5 ст. 194 КПК України, зокрема, прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду та належну поведінку, попередити вчинення нових кримінальних правопорушень.

Згідно ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд, при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Згідно ч.ч. 1,5 ст. 182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу. Розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 131, 132, 176-178, 182, 183, 184, 186, 193, 194, 196, 197, 309, 369, 372, 395 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В:
Клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави задовольнити частково.

Застосувати стосовно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Ухвала слідчого судді діє 60 днів до 29 жовтня 2021 року включно та підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Для утримання підозрюваний ОСОБА_4 підлягає направленню до Державної установи «Київський слідчий ізолятор».

Визначити ОСОБА_4 заставу в розмірі 40 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (2270 грн.), що становить 90800 (дев`яносто тисяч вісімсот) гривень у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на наступний депозитний рахунок: депозитний рахунок: , банк отримувача Державна казначейська служба України м. Київ, МФО- 820172, рахунок отримувача: UA1012089, призначення платежу: застава за…(П.І.Б., дата народження особи за яку вноситься застава), згідно ухвали (назва суду) від (дата ухвали) по справі №.., кримінальне провадження № , внесені (ПІБ особи, що вносить заставу), згідно квитанції від (дата та № квитанції).

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_4 у разі внесення застави наступні обов`язки:

-прибувати за кожною вимогою до слідчого СВ Святошинського управління поліції ГУ НП у м. Києві, прокурора, суду;

-не відлучатися із місця свого проживання без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.

Визначити двомісячний термін дії обов`язків, покладених на підозрюваного у разі внесення застави, з дня внесення застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1