УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 серпня 2021 року місто Київ

Шевченківський районний суд міста Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 ,
за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
захисника ОСОБА_4 ,
підозрюваного ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданнів приміщені суду клопотання слідчого Слідчого управління ГУНП у м. Києві капітана поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Київської міської прокуратури ОСОБА_3 ,

про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Синяк, Вишгородського району, Київської області, українця, громадянина України, з вищою освітою, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.307, ч.3 ст.311 КК України, у кримінальному провадженні, внесеному 05 листопада 2019 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань під №0000184, -

В С Т А Н О В И В:
13 серпня 2021 року слідчий Слідчого управління Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва з клопотанням, погодженим з прокурором Київської міської прокуратури ОСОБА_3 , про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Обґрунтовуючи подане клопотання слідчий зазначив, що слідчим управлінням ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному 05 листопада 2019 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань під №0000184, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.307, ч.3 ст.311, ч.1 ст.263, ч.2 ст.306, ч.3 ст.313 КК України.

Слідчий вважає за необхідне вирішити питання про продовження строку тримання підозрюваного під вартою, оскільки останній підозрюється у вчиненні, зокрема, особливо тяжкого злочину, ризики, які враховувались раніше судом не змінилися та не зменшились, менш суворий запобіжний захід не зможе забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваного та запобігти існуючим ризикам, передбаченим п.п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.
У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав з підстав викладених в ньому та просив його задовольнити.
Захисник ОСОБА_4 у судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечував, посилався на недоведеність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінальних правопорушень, а також на відсутність обставин на підтвердження ризиків, визначених статтею 177 КПК України, для продовження діючого запобіжного заходу, просив застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.
У судовому засіданні підозрюваний підтримав позицію захисника.
Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали кримінального провадження, заслухавши думку прокурора, слідчого, захисників та підозрюваного, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Слідчим суддею встановлено, що слідчим управлінням ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному 05 листопада 2019 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань під №0000184, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.307, ч.3 ст.311, ч.1 ст.263, ч.2 ст.306, ч.3 ст.313 КК України.

10.03.2021 ОСОБА_5 затримано працівниками поліції в порядку ст. 208 КПК України.

11.03.2021 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.307, ч.3 ст.311 КК України.

12.03.2021 ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва до підозрюваного ОСОБА_7 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком до 08.05.2021 включно.

27.04.2021 ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва підозрюваному ОСОБА_5 продовжено застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком до 25.06.2021.

23.06.2021 ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва підозрюваному ОСОБА_5 продовжено застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком до 21.08.2021.

Таким чином, слідчий у клопотанні зазначає, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.307, ч.3 ст.311 КК України.

Відповідно до вимог ст. 2 КПК України завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Статтею 177 КПК України встановлено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, що свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
У свою чергу, відповідно до п. 175 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» (заява № 42310/04) термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року), те, що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).
Тлумачення наведених вище процесуальних норм у їх логічному зв`язку з положеннями Глави 4 КПК України приводить слідчого суддю до висновку, що під час вирішення питання про застосування до особи запобіжних заходів оцінка наданих сторонами доказів має спрямовуватися не на досягнення остаточного переконання у винуватості особи у вчиненні інкримінованого правопорушення, а має на меті встановити, чи є підозра обґрунтованою.
Так, на переконання слідчого судді на день розгляду клопотання ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.307, ч.3 ст.311 КК України, що підтверджується матеріалами, долученими слідчим до клопотання, зокрема:

- проведенням негласної слідчої (розшукової) дії аудіо-контролю особи (протокол №707 від 04.02.2021);
- проведенням негласної слідчої (розшукової) дії аудіо-контролю особи (протокол №686 від 04.02.2021);
- проведенням негласної слідчої (розшукової) дії аудіо-контролю особи (протокол №959 від 15.02.2021);
- проведенням негласної слідчої (розшукової) дії аудіо-контролю особи (протокол №1094 від 18.02.2021);
- проведенням негласної слідчої (розшукової) дії аудіо-контролю особи (протокол №7531 від 14.12.2020);
- проведенням негласної слідчої (розшукової) дії аудіо-контролю особи (протокол №429 від 25.01.2021);
- проведенням негласної слідчої (розшукової) дії візуального спостереження (протокол №7466 від 10.12.2020);
- проведенням негласної слідчої (розшукової) дії візуального спостереження (протокол №7465 від 10.12.2020);
- проведенням негласної слідчої (розшукової) дії візуального спостереження (протокол №361 від 25.01.2021);
- проведенням негласної слідчої (розшукової) дії візуального спостереження (протокол №3911 від 08.07.2021);
- показами підозрюваного ОСОБА_8 ;
- проведенням негласної слідчої (розшукової) дії огляд і виїмка кореспонденції (протокол №4108 від 17.07.2021);
- проведенням негласної слідчої (розшукової) дії візуального спостереження (протокол №1275 від 22.02.2021);
- оглядом грошових купюр 21.08.2020;
- висновком експерта №142/5-221/6 від 30.11.2020;
- оглядом грошових купюр 28.12.2020;
- висновком експерта №3/5-43/6 від 09.03.2021;
- іншими матеріалами кримінального провадження та речовими доказами в їх сукупності.
Крім того, обґрунтованість повідомлення про підозру ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованих кримінальних правопорушень встановлена слідчим суддею в ухвалі Шевченківського районного суду м. Києва від 12.03.2021.
Водночас, при вирішенні питання про доцільність продовження строку тримання підозрюваного під вартою, слідчий суддя повинен переконатися, що існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України та відсутність обставин, які є підставою для застосування більш м`яких запобіжних заходів.
Зазначаючи про наявність ризиків та необхідність продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, слідчий у клопотанні зазначає наступне.
Так, ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК Україниобґрунтовується тим, що ОСОБА_5 може ухилятись від органу досудового розслідування та/або суду, окрім цього, злочини, у скоєні яких підозрюється ОСОБА_5 відповідно до ст.12 КК України, відносяться до тяжких та особливо тяжких, тому, усвідомлюючи тяжкість вчиненого злочину, підозрюваний може переховуватись від суду, з метою уникнення відповідальності за вчинення злочинів.

Ризики, передбаченні п.п. 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК Україниобґрунтовуються тим, що усі свідки на даний час у судовому засіданні не допитанні, а тому підозрюваний може незаконно впливати на свідків або інщих підозрюваних з метою зміни показань для уникнення в подальшому кримінальної відповідальності.
Ризик, п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК Україниобґрунтовується тим, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні триваючих кримінальних правопорушень з корисливих мотивів, протягом значного періоду часу, окрім цього підозрюваний не має іншого джерела отримання доходу, тому може продовжувати вчиняти інші подібні кримінальні правопорушення.

Також, слідчий вказує на те, що необхідність продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зумовлена винятковою складністю даного кримінального провадження та тим, що 21.08.2021спливає строк дії ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду про продовження застосування відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, однак закінчити досудове розслідування у даному кримінальному провадженні у вказаний строк неможливо внаслідок складності провадження та у зв`язку із необхідністю у проведенні значної кількості слідчих (розшукових) дій та прийнятті процесуальних рішень, зокрема:

- отримати у Київському НДЕКЦ МВС України висновки проведених експертиз;
- за результатами проведених експертиз, призначити та провести порівняльні експертизи;
- завершити проведення оглядів вилучених в ході проведених обшуків мобільних телефонів та комп`ютерної техніки;
- здійснити аналіз отриманої інформації у ТОВ «Нова Пошта», ТОВ «ФК «Контрактовий дім»;
- провести аналіз технічної інформації, отриманої у операторів мобільного зв`язку;
- скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів кримінального провадження, які вручити підозрюваним та їх захисникам;
- у разі виникнення необхідності виконати інші слідчі (розшукові) та процесуальні дії.
Разом із цим, слід зауважити, що на даному етапі провадження слідчий суддя не має процесуальних повноважень вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.
Суд приходить до висновку, що докази та обставини, на які посилається слідчий у своєму клопотанні, дають достатні підстави вважати, що продовжують існувати ризики можливості переховуватися від суду та незаконного впливу підозрюваного на свідків у цьому кримінальному провадженні.
Суд оцінює наявність ризику можливості переховування підозрюваного від суду (продовження існування цього ризику), як цілком ймовірний, з огляду на додані до клопотання слідчого матеріали, при цьому враховуючи також тяжкість можливого покарання у разі визнання підозрюваного винним у вчиненні тяжких кримінальних правопорушень, у вчиненні яких він підозрюється, що може спонукати його до вчинення спроби ухилитися від суду.
Ризик переховування від правосуддя обумовлюється, серед іншого, можливістю притягнення до кримінальної відповідальності та пов`язаними із цим можливими негативними для особи наслідками (обмеженнями) і, зокрема, суворістю передбаченого покарання.
При оцінці ризику переховування від правосуддя може братися до уваги (поряд з іншими обставинами) і загроза відносно суворого покарання. Вказане зазначено у § 76 рішення ЄСПЛ «Пунцельт проти Чехії» («Punzelt v. Czech Republic») № 31315/96 від 25.04.2000.
Разом з тим, суд приходить до висновку, що наведений у клопотанні слідчого ризик, який передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме щодо: продовження вчинення кримінальних правопорушень, не знайшов свого підтвердження.
Так, необґрунтовані ризики, визначені ч. 1 ст. 177 КПК України, не можуть бути підставою для обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, на підтвердження чого Європейський суд з прав людини у справі «Мхітарян проти Російської Федерації», зазначив, що «на національній владі лежить обов`язок встановити існування конкретних фактів, які можуть стати підставою для продовження строку тримання під вартою. Перекладання на затриману особу тягаря доведення цих аргументів рівносильне скасуванню правила ст. 5 Конвенції, яка оголошує взяття під варту винятком з права на свободу, яке допустимо тільки в суворо визначених обставинах».
Враховуючи конкретні обставини справи, дані про особу підозрюваного ОСОБА_5 , те, що він обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, які, відповідно до положення ст. 12 КК України, віднесено до категорії тяжких та особливо тяжких, слідчий суддя не знаходить підстав для скасування чи обрання іншого, більш м`якого, запобіжного заходу.
Крім того, слідчий суддя звертає увагу на мотив та спосіб вчинення кримінального правопорушення, яке має надзвичайно високий ступінь суспільної небезпеки, наявність реальних ознак справжнього суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистості, а також враховує практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої суд своїм рішенням повинен забезпечити не лише права підозрюваного, але й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.
При продовженні строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчим суддею також враховано вік та стан здоров`я підозрюваного, міцність її соціальних та сімейних зв`язків, наявність утриманців, а також інші обставини, які характеризують його особу та спосіб життя.
Приймаючи рішення, що лише такий запобіжний захід спроможний забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, слідчий суддя приходить до висновку, що кримінальні правопорушення, у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_5 , має надзвичайно високий ступінь суспільної небезпеки. Наявність у справі реальних ознак справжнього суспільного інтересу, а тому, враховуючи практику Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що суд своїм рішенням повинен забезпечити не лише права обвинувачених, але й високі стандарти охорони загально суспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства. А відтак вважаю за необхідне задовольнити клопотання про продовження строку застосування до підозрюваного найбільш суворого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та неможливість застосування альтернативного, більш м`якого запобіжного заходу.
Крім того, слідчий суддя вважає необгрунтованим прохання прокурора не визначати розмір застави, у зв`язку з чим, керуючись ч.3 ст.183 КПК України, слідчий суддя визначає підозрюваному ОСОБА_5 , розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України.
У той же час, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на ОСОБА_5 , у разі внесення застави, обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, строком до 11 вересня 2021 року та зобов`язати підозрюваного: - прибувати до слідчого, в провадженні якого перебуває кримінальне провадження, прокурора, слідчого судді та суду за першою вимогою; - прибувати до слідчого, в провадженні якого перебуває кримінальне провадження, прокурора, слідчого судді та суду за першою вимогою; - не відлучатися за межі населеного пункту, де він проживає, без дозволу слідчого, прокурора, суду; - повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та роботи; - утримуватися від спілкування з потерпілими, свідками та іншими підозрюваними у даному кримінальному провадженні; - здати до зберігання відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

З огляду на викладене, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає частковому задоволенню.
Керуючись статтями 2, 7, 8, 22, 177, 178, 183, 193, 194, 196, 197, частиною другою статті 376 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя,-
У Х В А Л И В:
Клопотання слідчого Слідчого управління ГУНП у м. Києві капітана поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Київської міської прокуратури ОСОБА_9 , про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити частково.

Продовжити строк тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Строк дії ухвали про тримання підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під вартою визначити в межах строку досудового розслідування, тобто до 11 вересня 2021 року, включно.

Визначити ОСОБА_5 розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі 300 (триста) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 681 000 (шістсот вісімдесят одна тисяча) гривень, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншими фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок для внесення застави: (код ЄДРПОУ - 26268059, банк Державна казначейська служба України м.Київ, МФО 820172, розрахунковий рахунок UA1012089, отримувач ТУДСАУ в місті Києві, призначення платежу застава за підозрюваного).

Підозрюваний або заставодавець має право в будь-який момент внести заставу в розмірі, зазначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом терміну дії ухвали.

На підставі ч.5 ст.194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , у разі внесення застави, такі обов`язки: - прибувати до слідчого, в провадженні якого перебуває кримінальне провадження, прокурора, слідчого судді та суду за першою вимогою; - не відлучатися за межі населеного пункту, де він проживає, без дозволу слідчого, прокурора, суду; - повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та роботи; - утримуватися від спілкування з потерпілими, свідками та іншими підозрюваними у даному кримінальному провадженні; - здати до зберігання відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що в разі внесення застави у встановленому в даній ухвалі розмірі, оригінал документа з відміткою банку, що підтверджує внесення застави на розрахунковий рахунок повинен бути наданий уповноваженій посадовій особі Київського СІЗО або уповноваженій особі установи, де останній буде утримуватись під вартою. Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена посадова особа Київського СІЗО або іншої установи, де підозрюваний утримується під вартою, негайно повинна здійснити розпорядження про звільнення підозрюваного з-під варти і повідомити усно і письмово слідчого, прокурора, що здійснює процесуальне керівництво у даному кримінальному провадженні та слідчого суддю Шевченківського районного суду м. Києва.

Визначити строк дії покладених на підозрюваного ОСОБА_5 ухвалою слідчого судді обов`язків, з моменту внесення застави у розмірі, визначеному судом, до 11 вересня 2021 року, включно.

У разі внесення застави, і з моменту звільнення підозрюваного з-під варти у зв`язку з внесенням застави, встановленої в даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти, у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі, якщо підозрюваний будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді або до суду без поважних причин або не повідомить про причини неявки, застава звертається в дохід держави, зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України і використовується в порядку, встановленому законом для використання судового збору.

У задоволенні іншої частини клопотання, - відмовити.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваним, його захисником протягом п`яти днів з дня її проголошення може бути подана апеляційна скарга.

Повний текст ухвали оголошено 23 серпня 2021 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1