Справа № 369/1120/22
Провадження №1-кс/369/172/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
19.01.2022 року м. Київ

Слідчий суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання слідчого СВ Бучанського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000135 від 17.01.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, -

В С Т А Н О В И В:
Слідчим відділом Бучанського РУП ГУ НП в Київській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні за № 0000135 від 17.01.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 16.01.2022 у вечірній час (точного часу досудовим розслідуванням не встановлено), між ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , які перебували в квартирі за адресою: АДРЕСА_1 , де під час розпиття алкогольних напоїв, стався словесний конфлікт на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин, у ході якого у ОСОБА_4 , виник злочинний умисел, спрямований на умисне протиправне заподіяння смерті ОСОБА_5 .
З метою реалізації свого злочинного умислу, ОСОБА_4 перебуваючи у тому ж місці, у той же час, діючи умисно, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій та бажаючи настання суспільно небезпечних наслідків у вигляді смерті потерпілого, перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, умисно і цілеспрямовано, наніс множинні удари кулаками та ногами в ділянку голови та тулуба ОСОБА_5 , чим спричинив останньому тілесні ушкодження у вигляді закритої травми грудної клітини: двобічні множинні переломи ребер (36), розрив лівої легені, плевропульмонований шок на фоні закритого перелому шийного відділу хребта із забоєм спинного мозку, множинні синці і садна на тілі, від яких ОСОБА_5 помер на місці події.
Відомості про дану подію були внесені до Єдиного реєстр досудових розслідувань за №0000135 від 17.01.2022 з правовою кваліфікацією ч. 1 ст. 115 КК України.
Так, 17.01.2022 в період часу з 13 год. 48 хв. по 13 год. 55 хв. було проведено огляд місця події за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого було виявлено та вилучено:
- змиви зі слідами РБК зроблені зі столу, чугунної батареї, стіни та стільця, перенесені на ватні палички, які поміщено до паперового конверту з пояснювальним написом, підписами понятих та слідчого;
- кухонні ножі в кількості 2 штук, виявлені біля голови трупа на підлозі зі слідами РБК, які було упаковано в паперові конверти із пояснювальним написом підписами понятих та слідчого;
- сліди папілярних узорів, виявлених на двох скляних банках, що стояли на столі, перенесені за допомогою липкої стрічки до таблиці №1 протоколу огляду місця події;
- скляну чарку, виявлену на столі в кухні, упаковану до паперового конверту із пояснювальним написом підписами понятих та слідчого;
- дерев`яну дошку зі слідами РБК, виявлену біля трупа, яку упаковано до паперового конверту із пояснювальним написом підписами понятих та слідчого.
17.01.2022 року слідчим СВ Бучанського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_3 вилучене майно визнано речовим доказом по кримінальному провадженню №0000135 від 17.01.2022 року.
Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
У судове засідання прокурор. не з`явився, про дату, час та місце судового розгляду був повідомлений належним чином.
Дослідивши клопотання та надані до нього матеріали, слідчий суддя вважає, що вимоги клопотання слід задовольнити з наступних підстав.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

У даному випадку на вищевказані речі, необхідно накласти арешт для запобігання можливості їх пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Метою арешту є збереження вказаного майна як речового доказу в даному кримінальному провадженні, оскільки необхідно встановити чи є вказані речі знаряддям вчинення злочину, а також такі що зберегли на собі сліди вчинення злочину.

Згідно з вимогами ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Необхідність в арешті вказаного майна зумовлена насамперед забезпеченням кримінального провадження, адже за результатами досудового розслідування необхідно буде вирішити подальшу долю вказаних речових доказів.

У відповідності із ст. 100 КПК України та нормами Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затверджених Постановою КМУ від 19 листопада 2012 року №1104 умовою зберігання речових доказів повинно бути забезпечення збереження їх істотних ознак та властивостей. Сторона кримінального провадження, якій наданий речовий доказ або документ, зобов`язана зберігати їх у стані, придатному для використання у кримінальному провадженні.

Відповідно до ст. 98 Кримінального процесуального кодексу України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

У відповідності до ч. 1 ст. 171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором.

У відповідності до ч. 2 ст. 167 KПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони є предметом кримінального правопорушення, пов`язаного з їх незаконним обігом.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання, матеріали кримінального провадження, приходить до переконання, що клопотання обґрунтоване та підлягає задоволенню, щодо накладення арешту на речі та предмети зазначені в клопотанні, оскільки існує необхідність збереження речових доказів у кримінальному провадженні.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В:
Клопотання слідчого СВ Бучанського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000135 від 17.01.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке було вилучено в ході огляду місця події 17.01.2022 в період часу з 13 год. 48 хв. по 13 год. 55 хв. за адресою: АДРЕСА_1 , та визнано речовими доказами, а саме:

- змиви зі слідами РБК зроблені зі столу, чугунної батареї, стіни та стільця, перенесені на ватні палички, які поміщено до паперового конверту з пояснювальним написом, підписами понятих та слідчого;

- кухонні ножі в кількості 2 штук, виявлені біля голови трупа на підлозі зі слідами РБК, які було упаковано в паперові конверти із пояснювальним написом підписами понятих та слідчого;

- сліди папілярних узорів, виявлених на двох скляних банках, що стояли на столі, перенесені за допомогою липкої стрічки до таблиці №1 протоколу огляду місця події;

- скляну чарку, виявлену на столі в кухні, упаковану до паперового конверту із пояснювальним написом підписами понятих та слідчого;

- дерев`яну дошку зі слідами РБК, виявлену біля трупа, яку упаковано до паперового конверту із пояснювальним написом підписами понятих та слідчого,

із забороною відчуження, розпорядження та користування.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1