УХВАЛА
21 грудня 2021 року

м. Київ
справа № 711/3111/19

провадження № 51-2890зно19
Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати
Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
розглянувши заяву прокурора, який брав участь у розгляді кримінального провадження судом касаційної інстанції, ОСОБА_4 про перегляд постанови Касаційного кримінального суду від 15 вересня 2021 року, ухваленої стосовно ОСОБА_5 , за нововиявленими обставинами,
встановив:
Постановою Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 15 вересня 2021 року скасовано вирок Вищого антикорупційного суду від 19 лютого 2021 року та ухвалу Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду від 21 квітня 2021 року, постановлені стосовно ОСОБА_5 , а кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000797 за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого частиною 2 статті 369-2 Кримінального кодексу України, закрито на підставі пункту 10 частини 1 статті 284 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК). Звільнено ОСОБА_5 з місць позбавлення волі.
Прокурор ОСОБА_4 , який брав участь у розгляді кримінального провадження стосовно ОСОБА_5 судом касаційної інстанції, надіслав на адресу Верховного Суду заяву про перегляд вищезазначеної постанови за нововиявленими обставинами з підстав, передбачених пунктом 4 частини 2 статті 459 КПК.

Перевіривши заяву на дотримання вимог кримінального процесуального закону, Суд дійшов висновку, що її слід залишити без руху та встановити строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків з огляду на таке.
Згідно з положеннями статті 459 КПК судові рішення, що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими або виключними обставинами.

Статтею 462 КПК встановлено вимоги до заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами. Зокрема, така заява повинна містити вказівку на судове рішення, про перегляд якого порушується питання, посилання на обставини, що могли вплинути на судове рішення, але не були відомі та не могли бути відомі суду та особі, яка звертається із заявою, під час судового розгляду, а також обґрунтування необхідності такого перегляду із посиланням на ці обставини. Окрім того, за приписами частини 3 статті 462 КПК заява підписується особою, яка її подає.
Як убачається із поданої заяви, прокурор просить переглянути рішення суду касаційної інстанції, постановлене за наслідком розгляду касаційних скарг засудженого ОСОБА_5 та його захисника ОСОБА_6 на вирок Вищого антикорупційного суду від 19 лютого 2021 року та ухвалу Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду від 21 квітня 2021 року. Однак у цій справі Касаційний кримінальний суд ухвалив постанову у відповідності до частини 1 статті 441 КПК, а не ухвалу, як про те зазначає прокурор, та відповідно порушує питання про скасування.
Частина 2 статті 459 КПК передбачає, що нововиявленими обставинами визнаються: 1) штучне створення або підроблення доказів, неправильність перекладу висновку і пояснень експерта, завідомо неправдиві показання свідка, потерпілого, підозрюваного, обвинуваченого, на яких ґрунтується вирок; 2) скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення вироку чи постановлення ухвали, що належить переглянути; 3) інші обставини, які не були відомі суду на час судового розгляду при ухваленні судового рішення і які самі по собі або разом із раніше виявленими обставинами доводять неправильність вироку чи ухвали, що належить переглянути.
На обґрунтування необхідності перегляду судового рішення прокурор у поданій ним заяві посилається на пункт 4 частини 2 статті 459 КПК як на підставу для здійснення провадження у порядку Глави 34 цього Кодексу.
Як неодноразово наголошувалося Судом принцип юридичної визначеності є одним із фундаментальних аспектів верховенства права. Він передбачає повагу до принципу res judicata (остаточності рішень суду) і наполягає на тому, щоб жодна сторона не могла вимагати перегляду остаточного й обов`язкового судового рішення просто задля нового розгляду та постановлення нового рішення у справі. Відступи від цього принципу є виправданими лише тоді, коли вони обумовлюються обставинами суттєвого і неспростовного характеру (пункт 40 рішення у справі «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року, заява № 3236/03; пункт 52 рішення у справі «Рябих проти Росії» (Ryabykh v. Russia) від 24 липня 2003 року, заява № 52854/99).
Проте, обґрунтовуючи існування «інших обставин» у розумінні пункту 4 частини 2 статті 459 КПК, заявник посилається на обставини, які були предметом перевірки та оцінки суду під час судового розгляду кримінального провадження стосовно ОСОБА_5 за доводами касаційних скарг засудженого та його захисника. Твердження прокурора про те, що лише після ознайомлення з мотивувальною частиною судового рішення, йому стало відомо про значущість для судового розгляду певних обставин, що стали підставою для ухвалення постанови у справі, свідчить про його фактичну незгоду із рішенням касаційного суду. Водночас колегія суддів зауважує, що сторона обвинувачення була присутня під час судового розгляду та не була позбавлена можливості користуватися своїми процесуальними правами як учасник судового провадження, зокрема висловлювати доводи, необхідні для підтвердження чи спростування обставин, які були предметом касаційного провадження.
Посилання заявником на приписи статті 433 КПК, які, на його переконання, поміж іншого, не були дотримані Судом, не можуть слугувати підставою для здійснення провадження за нововиявленими обставинами, з огляду на особливості «екстраординарного» перегляду судових рішень у порядку глави 34 цього Кодексу, який не передбачає можливості здійснення неодноразового апеляційного чи касаційного провадження лише задля повторного перегляду справи у разі незгоди із прийнятим рішенням.
Натомість посилань на обставини, які є нововиявленими, у розумінні частини 2 статті 459 КПК, прокурором не наведено.
Поміж іншого, заява прокурора ОСОБА_4 , що надійшла на адресу Суду, не містить підпису особи, яка її подала.
Наведені вище обставини свідчать про недотримання заявником вимог статті 462 КПК.
Відповідно до частини 3 статті 464 КПК суд касаційної інстанції, встановивши, що заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами подано без додержання вимог, передбачених статтею 462 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення заяви без руху, в якій зазначаються недоліки заяви та встановлюється строк, необхідний для їх усунення, що не може перевищувати п`ятнадцяти днів з дня отримання ухвали особою, яка подала заяву.

Керуючись частиною 1 статті 429, частиною 3 статті 464 КПК, Верховний Суд

постановив:
Залишити заяву прокурора, який брав участь у розгляді кримінального провадження судом касаційної інстанції, ОСОБА_4 про перегляд постанови Касаційного кримінального суду від 15 вересня 2021 року, ухваленої стосовно ОСОБА_5 , за нововиявленими обставинами без руху і встановити йому п`ятнадцятиденний строк із дня отримання ухвали на усунення зазначених у ній недоліків.
У разі невиконання викладених в ухвалі вимог заяву буде повернуто особі, яка її подала.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3