Провадження № 1-кс/522/7886/21
УХВАЛА
05 серпня 2021 року м. Одеса
Слідчий суддя Приморського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Приморського районного суду м. Одеси клопотання слідчого СВ відділу поліції №2 Одеського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції в Одеській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Приморської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_4 , про накладення арешту на тимчасово вилучене майно в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000981 від 03.08.2021 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України,
ВСТАНОВИВ:
До Приморського районного суду м. Одеси надійшло клопотання слідчого СВ відділу поліції №2 Одеського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції в Одеській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Приморської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_4 , про накладення арешту на тимчасово вилучене майно під час затримання 03.08.2021 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в рамках кримінального провадження №0000981 від 03.08.2021 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.
Зазначене клопотання обґрунтовано тим, що СВ відділу поліції №2 Одеського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції в Одеській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні за №0000981 від 03.08.2021 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 03.08.2021 року приблизно о 10 годині 50 хвилин, у ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який вже раніше притягувався до кримінальної відповідальності за вчинення злочину з корисливих мотивів, перебуваючи біля будинку № 82 по вул. Канатній в м. Одесі, виник злочинний умисел, направлений на відкрите викрадення чужого майна.
Реалізуючи свій злочинний замисел, направлений на відкрите викрадення чужого майна, з корисливих мотивів, ОСОБА_5 помітив раніше незнайому потерпілу ОСОБА_6 , яка в цей час йшла йому назустріч по вулиці, та розуміючи, що відповідно до своїх фізичних можливостей, потерпіла не зможе чинити опір, помітив у останньої золотий ланцюг з кулоном на шиї, який і визначив предметом свого злочинного посягання.
В подальшому, в цей же час та місці ОСОБА_5 , зрівнявшись з потерпілою, та підійшовши впритул до неї, чітко розуміючи протиправність свого діяння та що його дії носять відкритий характер для потерпілої, різко, шляхом ривку, відкрито заволодів золотим ланцюгом, вагою 6 грам, з плетінням «змійка», вартістю 5500 гривень з кулоном зі знаком зодіаку «Стрілець» вагою 1,3 грам, вартістю 2700 гривень.
Далі, відкрито заволодівши майном потерпілої, ОСОБА_5 з місця вчинення кримінального правопорушення зник, розпорядившись майном потерпілої на власний розсуд.
Того ж дня, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , було затримано в порядку ст. 208 КПК України, в ході якого при ньому було виявлено та вилучено: золотий кулон зі знаком зодіаку у вигляді «Стрілець», який поміщено в спеціальний пакет № FPS 5010319 та скріплено підписами понятих.

Враховуючи вищевикладене, вилучене майно для кримінального провадження буде мати доказове значення, у зв`язку з чим вказане майно належить арештувати.
Слідчий, посилаючись на вимоги ст.ст. 98, 170 КПК України, з метою забезпечення збереження речових доказів, просить накласти арешт на вказане майно.
Слідчий надав до суду заяву про розгляд клопотання за його відсутності, просив задовольнити клопотання, підтримує його в повному обсязі.
Відповідно до ч. 2 ст. 172 КК України, прокурор просить розглядати клопотання про арешт майна без виклику особи, яка є його власником, з метою забезпечення арешту майна.
Враховуючи вимоги ч. 1 ст. 172 КПК України, слідчий суддя вважає за можливе розглянути клопотання без участі власника майна та прокурора.
Враховуючи неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалося, що відповідає положенням ч. 4 ст. 107 КПК України.
Слідчим суддею було встановлено, що СВ відділу поліції №2 Одеського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції в Одеській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні за №0000981 від 03.08.2021 року.
03.08.2021 року під час затримання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , було виявлено та вилучено: золотий кулон зі знаком зодіаку у вигляді «Стрілець», який поміщено в спеціальний пакет № FPS 5010319 та скріплено підписами понятих.

Враховуючи, вищевикладене, вилучене майно для кримінального провадження буде мати доказове значення, потребує спеціальних досліджень, проведення оглядів, з метою недопущення його пошкодження та втрати, та забезпечення його належного зберігання, тому майно належить арештувати.
Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Відповідно до вимог ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою збереження речових доказів.
Згідно з ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, набуті кримінально протиправним шляхом.
Відповідно до ст.ст. 214, 223 КПК України після внесення повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, слідчий або прокурор розпочинають досудове розслідування, виконують слідчі (розшукові) дії спрямовані на отримання (збирання) доказів. Повідомлення про підозру, відповідно до ст. 276 КПК України, здійснюється тільки за наявності достатніх доказів для підозри особи у вчинені кримінального правопорушення.
Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, за фактом вчинення якого здійснюється досудове розслідування вищевказаного кримінального провадження, слідчий суддя з метою запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження майна, яке відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, та має значення речового доказу у даному кримінальному провадженні, приходить до висновку про наявність достатніх підстав для задоволення вищевказаного клопотання та накладення арешту на тимчасово вилучене майно.
Керуючись ст.ст. 170, 173, 309, 372, 376 КПК України,
УХВАЛИВ:
Клопотання слідчого СВ відділу поліції №2 Одеського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції в Одеській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Приморської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_4 , про накладення арешту на тимчасово вилучене майно в рамках кримінального провадження №0000981 від 03.08.2021 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, задовольнити.
Накласти арешт на майно, яке було тимчасово вилучене 03.08.2021 року у кримінальному провадженні №0000981 від 03.08.2021 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, в ході затримання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме на:
-золотий кулон зі знаком зодіаку у вигляді «Стрілець», який поміщено в спеціальний пакет № FPS 5010319.

Майно, на яке накладено арешт зберігати у відповідності до порядку, визначеному Постановою Кабінету Міністрів України №1104 від 19.11.2012 «Про затвердження порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження».

Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвалу може бути оскаржено безпосередньо до Одеського апеляційного суду на протязі 5 (п`яти) днів.

Слідчий суддя ОСОБА_1