Ухвала
Іменем України

06 квітня 2021 року

м. Київ
справа № 645/1287/16

провадження № 51-5373 впс 18

Верховний Суд колегією суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого ОСОБА_1 ,
суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
при секретарі
судового засідання ОСОБА_4 ,

розглянув у судовому засіданні клопотання обвинуваченого ОСОБА_5

про направлення кримінального провадження за апеляційними скаргами на ухвалу суду першої інстанції з одного суду апеляційної інстанції до іншого.
До Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду в порядку ст. 34 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК) надійшло клопотання обвинуваченого ОСОБА_5 про направлення кримінального провадження (справа № 645/1287/16-к) за апеляційними скаргами захисника ОСОБА_6 , обвинувачених ОСОБА_5 та ОСОБА_7 на ухвалу Московського районного суду м. Харкова від 21 грудня 2020 року в частині продовження обвинуваченим запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до іншого суду апеляційної інстанції.
В обґрунтування клопотання ОСОБА_8 вказує на те, що об`єктивний розгляд цих скарг неможливий у межах юрисдикції Харківського апеляційного суду через упередженість та некомпетентність суддів цього суду. До свого клопотання обвинувачений додає заяву про відвід суддів вказаного апеляційного суду.
Учасникам судового провадження повідомлено про час та місце розгляду клопотання, проте в судове засідання вони не з`явилися, що не перешкоджає його розгляду. Заперечень та клопотань про відкладення такого розгляду не надійшло.
Заслухавши доповідь судді, дослідивши матеріали провадження та обговоривши доводи, наведені у клопотанні, колегія суддів дійшла висновку, що клопотання задоволенню не підлягає на таких підставах.
Пунктом 2 ч. 1 ст. 34 КПК передбачено, що кримінальне провадження передається на розгляд іншого суду, якщо після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити новий склад суду для судового розгляду.
З огляду на ч. 3 ст. 34 цього Кодексу питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також про направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого вирішується колегією суддів Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції або за клопотанням сторін чи потерпілого.
До початку судового розгляду у виняткових випадках кримінальне провадження може бути передано на розгляд іншого суду з метою забезпечення оперативності

та ефективності кримінального провадження.
Визначений ст. 34 КПК перелік підстав для передачі кримінального провадження

на розгляд іншого суду є вичерпним.
Як убачається з відповіді на запит, яка надійшла з Харківського апеляційного суду,

у провадженні судді ОСОБА_9 знаходяться матеріали провадження

за апеляційними скаргами захисника ОСОБА_6 , обвинувачених ОСОБА_5 та ОСОБА_7 на ухвалу Московського районного суду м. Харкова

від 21 грудня 2020 року в частині продовження обвинуваченим запобіжного заходу

у вигляді тримання під вартою. Рішення по суті ще не прийнято.
Згідно зі змістом клопотання, визначених кримінальним процесуальним законом підстав для направлення кримінального провадження з одного суду

до іншого у ньому не наведено, як і не зазначено обставин, які б викликали сумнів

у неупередженості суддів Харківського апеляційного суду.
Підтвердження того, що Харківським апеляційним судом неможливо утворити склад суду для розгляду вказаних апеляційних скарг, обвинуваченим не надано.
Таким чином, ОСОБА_10 будь-яких підстав, передбачених кримінальним процесуальним законом для передачі кримінального провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого не наведено.
Таким чином, клопотання обвинуваченого ОСОБА_5 слід залишити

без задоволення.
Керуючись ст. 34 КПК, Суд
постановив:
Клопотання обвинуваченого ОСОБА_5 про направлення кримінального провадження (справа № 645/1287/16-к) за апеляційними скаргами захисника ОСОБА_6 , обвинувачених ОСОБА_5 та ОСОБА_7 на ухвалу Московського районного суду м. Харкова від 21 грудня 2020 року до іншого суду апеляційної інстанції залишити без задоволення.
Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення, є остаточною і оскарженню не підлягає.
Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3