Справа № 212/2291/21
У Х В А Л А

24 березня 2021 року м. Кривий Ріг

Слідчий суддя Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши клопотання слідчого СВ відділення поліції № 3 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Криворізької північної окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 , подане в межах кримінального провадження № 0000044 від 05.03.2021 року про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно:

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця м. Кривий Ріг Дніпропетровської області, українця, освіта середня-спеціальна, не працюючого, не одруженого, не маючого на утриманні неповнолітніх (малолітніх) дітей, інвалідності не має, не судимого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , мешкає без реєстрації за адресою: АДРЕСА_2 ,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 186 КК України та додані до клопотання матеріали, -

ВСТАНОВИВ:

23 березня 2021 року до Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області звернулася слідчий СВ відділення поліції № 3 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 із клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_7 .

В обґрунтування клопотання слідчий вказує на те, що в провадженні СВ відділення поліції № 3 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області перебувають матеріали кримінального провадження № 0000044 від 05.03.2021 року за ч.2 ст. 186 КК України.

22 березня 2021 року у кримінальному провадженні № 0000044, ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.

Слідчий посилається на обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_7 підозри у вчиненні кримінального правопорушення та наявністю ризиків, що передбачені п.1,2,3 ч.1 ст.177 КПК України просить застосувати до підозрюваного запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк 60 днів. В обґрунтування ризиків, слідчий зазначає, що ОСОБА_7 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке відноситься до категорії тяжких злочинів, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до шести років, останній не одружений, офіційно не працевлаштований, що дає достатні підстави вважати, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду. Крім того на теперішній час під час досудового розслідування, не встановлено місцезнаходження викраденого мобільного телефону, який має суттєве значення для досудового розслідування та подальшого судового розгляду, про який достовірно відомо ОСОБА_7 , тому є ризик знищення, приховування або спотворення будь-якої із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення. Також, на теперішній час під час досудового розслідування, не встановлено всіх свідків, яким відомо про злочинну діяльність ОСОБА_7 , відомості про яких та про їх місцезнаходження достовірно відомо останньому. Крім того, під час досудового розслідування встановлений факт неодноразових погроз з боку підозрюваного на адресу потерпілої ОСОБА_4 та вчинення над останньою домашнього насильства. Саме даний факт дає підстави вважати, що ОСОБА_7 , розуміючи вказані обставини та у разі застосування до останнього більш м`якого запобіжного заходу, останній матиме реальну можливість незаконно впливати на потерпілу та свідків у цьому ж кримінальному провадженні.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав, вказуючи на обґрунтованість підозри ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 186 КК України та наявністю ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, які повністю підтверджуються зібраними в кримінальному провадженні доказами, та просив клопотання задовольнити. Зазначив, що застосування більш м`якого запобіжного заходу не забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного ОСОБА_7 .

Підозрюваний ОСОБА_7 в судовому засіданні проти клопотання заперечив, та просив відмовити в задоволенні клопотання. Не погоджується з оголошеною йому підозрою за ч.2 ст. 186 КК України та викладеними в ній обставинами, зазначає, що злочину не вчиняв.

Захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_5 в судовому засідання заперечував проти застосовування відносно ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Вважає, що для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_7 достатньо застосувати до нього запобіжний захід у виді домашнього арешту. Будь-яких відомостей, що підтверджують ухилення підозрюваного від слідства та суду, незаконного впливу на свідків та потерпілу зі сторони підозрюваного в судовому засіданні не встановлено.

Слідчий суддя, заслухавши думку прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_7 , захисника ОСОБА_5 , перевіривши надані матеріали клопотання, включаючи витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, у рамках якого було подано клопотання та дослідивши докази по даних матеріалах, приходить до наступного висновку.

Згідно змісту ст.131-132 КПК України, запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду.

Згідно ч.2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Як зазначено у ч.1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 29 Конституції України, ст. 12, 177 КПК України, право на свободу та особисту недоторканість є одним із найбільш значущих прав людини. Враховуючи те, що запобіжним заходом обмежуються конституційні права і свободи особи, ще до визнання її винною у вчиненні злочину, а тому обрання та продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою є виключним і найбільш суворим запобіжним заходом і застосовується лише тоді, коли є всі підстави вважати, що інші менш суворі запобіжні заходи можуть не забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків.

Враховуючи правову позицію, викладену в п. 80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України», при розгляді клопотання про обрання або ж продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд розглядає можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів.

Європейський Суд з прав людини у справі «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства» зазначив, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.

Отже на початковій стадії розслідування, що має місце у даному випадку, суд, оцінюючи обґрунтованість підозри, не повинен пред`являти до наданих доказів таких же високих вимог, як при формулюванні остаточного обвинувачення при направлені справи до суду.

У справі Ілійков проти Болгарії» від 26 липня 2001 року ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

Розглядаючи дане клопотання слідчим суддею встановлено, що в провадженні СВ відділення поліції № 3 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області перебувають матеріали кримінального провадження № 0000044 від 05.03.2021 року за ч.2 ст. 186 КК України.

22 березня 2021 року у кримінальному провадженні № 0000044, ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України.

Перевіряючи доводи сторони захисту з приводу необґрунтованості підозри, слідчий суддя приходить до висновку про те, що наявність обґрунтованої підозри на даній стадії досудового розслідування підтверджується даними, які містяться в долучених до клопотання матеріалах, зокрема: показаннями потерпілої ОСОБА_4 ; показаннями свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 ; висновками експерта № 338 від 15.03.2021 та № 2147 від 18.03.2021 та іншими матеріалами клопотання, а відтак не погоджується з доводами сторони захисту.

При розгляді питання про обрання запобіжного заходу судом враховано відомості про особу підозрюваного ОСОБА_7 , а саме те, що він не працює, не одружений, на утриманні неповнолітніх дітей не має, підозрюється у вчинені умисного тяжкого корисливого кримінального правопорушення , поєднаного із застосування насильства, раніше не судимий. Слідчим суддею враховано обставини вчинення кримінального правопорушення та характер інкримінованих підозрюваному дій, а саме відкрите викрадення майна (грабіж), за який, відповідно до санкції статі КК України передбачено безальтернативне покарання у виді позбавлення волі на строк від чотирьох до шести років. Слідчим суддею також враховано особу потерпілої ОСОБА_4 , яка є колишньою дружиною підозрюваного ОСОБА_7 , наявність відомостей, що підтверджують неодноразове застосування підозрюваним психологічного впливу на потерпілу, зокрема в день інкримінованих підозрюваному дій 02.03.2021, що підтверджується поясненнями свідка ОСОБА_11 , який є працівником поліції, а також 18.01.2020, що підтверджується копією постанови судді Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу від 05.02.2020 про притягнення підозрюваного до відповідальності за ч.1 ст.173-2 КУпАП. Крім цього, за вчинення насильства відносно колишньої дружини до підозрюваного двічі постановлялися рішення про видачу обмежувального припису.

Вказані фактичні обставини в сукупності дають підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_7 , може незаконно впливати на потерпілу, свідків у цьому ж кримінальному провадженні, переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду з метою уникнення в подальшому кримінальної відповідальності, тобто існують ризики, що передбачені п.1, 3 ч.1 ст. 177 КПК України.

Крім того слідчий суддя дійшов висновку про доведеність наявності ризику передбаченого п.2 ч.1 ст. 177 КПК України, оскільки ОСОБА_7 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, на теперішній час не встановлено місцезнаходження викраденого мобільного телефону, який має суттєве значення для досудового розслідування та подальшого судового розгляду, місце перебування якого може знати підозрюваний ОСОБА_7 , що дає підстави вважати, що останній, розуміючи вказані обставини, має реальну можливість знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, зокрема і даного мобільного телефону, з метою уникнення кримінальної відповідальності за кримінальне правопорушення в якому він підозрюється.

Практика Європейського суду з прав людини свідчить про те, що суд своїм рішенням має забезпечити не лише права підозрюваних, але і високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що саме по собі вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Враховуючи вказані обставини та те, що прокурором доведено обґрунтованість пред`явленої підозри ОСОБА_7 та наявність ризиків, передбачені ст. 177 КПК України, оскільки, запобігти вищезазначеним ризикам шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу, на думку суду, на даний час неможливо, слідчий суддя дійшов висновку про обґрунтованість поданого клопотання, яке підлягає задоволенню.

Беручи до уваги посилання захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_5 про те, що підозрюваний самостійно з`являється в судові засідання для розгляду даного клопотання, наявність у підозрюваного постійного місця проживання та роботи, слідчий суддя зазначає, що дані обставини не є безумовним підтверджунням належної процесуальної поведінки підозрюваного в подальшому, крім цього з`являтися на виклики суду це обов`язок підозрюваного а не його право.

Відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

Тому, відповідно до ч.4 ст. 183 КПК України суд вважає за можливе обрати запобіжний захід ОСОБА_7 без права внесення застави так як це буде забезпеченням запобіганню вищезазначеним ризикам, передбачених ст. 177 КПК України.

З врахуванням вищевказаних обставин, застосування до підозрюваного ОСОБА_7 запобіжного у виді тримання під вартою не суперечить вимогам ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, оскільки існують реальні ознаки справжнього суспільного інтересу, який не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи.

Керуючись ст. ст. 32, 131, 132, 176 178, 183, 184, 193, 194, 196, 197, 369-372, 395 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

клопотання слідчого СВ відділення поліції № 3 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів, без права внесення застави.

Ухвала слідчого судді діє протягом 60 днів - до 22 травня 2021 року включно та підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1