Справа №:755/6850/21
Провадження №: 1-кс/755/3199/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"27" липня 2021 р. Дніпровський районний суд м. Києва (далі Суд) у складі судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у місті Києві заяву ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_4 у рамках судового провадження № 755/6850/21 за клопотанням органу досудового розслідування про встановлення стороні захисту строку на ознайомлення з матеріалами кримінального провадження унесеного до ЄРДР 09.04.2021 за № 0001110, установила :

ОСОБА_3 звернувся із заявою про відвід слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_4 у рамках розгляду судового провадження № 755/6850/21 за клопотанням органу досудового розслідування про встановлення стороні захисту строку на ознайомлення з матеріалами кримінального провадження унесеного до ЄРДР 09.04.2021 за № 0001110 через наявність у нього обґрунтованих сумнівів щодо безсторонності вказаного судді, з огляду на те, що розгляд клопотання про встановлення стороні захисту строку на ознайомлення з матеріалами кримінального провадження мав бути розпочатий о 14:30 год. 23.07.2021, але сам розгляд був розпочатий о 16:23 год. 23.07.2021.
О 14:30 год. справу з розгляду не було знято (відкладено), у зв`язку з перебуванням судді ОСОБА_4 в нарадчій кімнаті, що указує на те, що такий суддя не є безстороннім по відношенню до сторони захисту.

Указаний відвід заявник заявив безпосередньо в судовому засіданні 23.07.2020 під час розгляду наведеного провадженню слідчим суддею усно.

Також відповідно до журналу судових засідання від 23.07.2021, сформованого секретарем судових засідань ОСОБА_5 у справі № 755/6850/21, захисник ОСОБА_6 указаний відвід підтримав, а прокурор ОСОБА_7 поклався на розсуд суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 81 КПК України, у разі заявлення відводу судді, який здійснює судове провадження одноособово, його розглядає інший суддя цього ж суду, визначений у порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу, з огляду на, що наведену заяву АСДС «Д-3» передано для розгляду судді ОСОБА_1 .

Надалі, з урахуванням того, що суддя, який розглядає відвід (самовідвід) слідчому судді, не здійснює повноважень судді (слідчого судді) у кримінальному провадженні (судовому провадженні), а лише перевіряє наявність підстав, що виключають участь судді у кримінальному провадженні, здійснивши саме такого роду перевірку, надходжу наступних висновків.

У дане судове засідання учасники та суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_4 будучи повідомленими про цей судовий розгляд, згідно вимог ст. 135 КПК України, не прибули, а суддя бажання приймати участь в судовому розгляді та надавати певні пояснення не виразила, з огляду на що указану заяву Суд розглядає на підставі наявних у справі даних та наведених сторонами думок у засіданні від 23.07.21 та відображених в журналі судового засідання від указаної дати.

З урахуванням того, що згідно положень ст. 80 КПК України, за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, суддя зобов`язаний заявити самовідвід. За цими ж підставами йому може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні. Заяви про відвід можуть бути заявлені як під час досудового розслідування, так і під час судового провадження. Відвід повинен бути вмотивованим.
Статтею 75 КПК України визначено обставини, що виключають участь судді в кримінальному провадженні, а саме: якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи. У складі суду, що здійснює судове провадження, не можуть бути особи, які є родичами між собою.

Також, згідно рішення Європейського суду з прав людини у справі "Мироненко і Мартенко проти України" (рішення від 10 грудня 2009 року), наявність безсторонності має визначатися для цілей п. 1 ст. 6 Конвенції, за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. За суб`єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка конкретного судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (див., зокрема, рішення у справах "Фей проти Австрії" (Fey v. Austria), рішення від 24 лютого 1993 року, серія А, № 255, с. 12, п. 27, 28 і 30, та "Веттштайн проти Швейцарії" (Wettstein v. Switzerland, заява № 33958/96, п. 42, ЄСПЛ 2000-XII). У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (див. рішення у справі "Пуллар проти Сполученого Королівства" Pullar v. the United Kingdom), рішення від 10 червня 1996 року, Reports 1996-III, с. 794, п. 38). Особиста безсторонність суду презумується, поки не надано доказів протилежного (див. згадане вище рішення у справі Веттштайна Wettstein), п. 43).
У своєму рішенні по справі "Фельдман проти України" Європейський суд з прав людини порушенням ст. 6 Конвенції визнав незабезпечення суддею достатніх гарантій для виключення будь-якого розумного сумніву з приводу його безсторонності (див. рішення у справі "Фельдман проти України", заяви N 76556/01 та 38779/04, рішення від 8 квітня 2010 року, п.97).
У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Білуха проти України» зазначено, що «у кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу й такий ступінь, що свідчать про небезсторонність суду». Стосовно відводу (як права сторони його ініціювати) вказано, що «особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного».

Тобто, наведене указує на те, що головна мета відводу - гарантування безсторонності суду, зокрема, щоб запобігти упередженості судді (суддів) під час розгляду справи.
При цьому, безумовно, сторони можуть побоюватися, що суддя є небезстороннім, але «вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими».

У цій ситуації, із предмета та меж судового розгляду провадження, у якому заявлено відвід, у ракурсі доданих до заяви про відвід доказів, не простежується будь-яка залежність чи взаємозв`язок, що прямо чи опосередковано вказували б на упередженість судді ОСОБА_4 щодо учасників провадження або обставин цієї справи, чи її необ`єктивність при її розгляді.

При цьому, внутрішні емоційно-вольові відчуття заявника з того чи іншого питання без наявності з цього питання певних доказів чи інформації не є достатньою підставою для констатації факту наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості судді.
Сама ж по собі незгода з діями судді у провадженні, чи постановленими ним процесуальними рішеннями організаційного характеру не є підставою його відводу.
Так, у цій ситуації установлено, що суддею було визначено дату та час розгляду клопотання, однак у зв`язку з її перебуванням у нарадчій кімнаті розгляд розпочався з затримкою, відповідно відсутні підстави уважати проявом відсутності безсторонності судді той факт, що розгляд розпочався з затримкою.
Підстав для учинення дій запропонованих автором відводу, в судді не було з огляду на її перебування в нарадчій кімнаті у рамках іншого кримінального провадежння.
Учиняти указані в заяві про відвід дії секретар судового засідання без доручення головуючого судді змоги не мав, так як згідно ст. 73 КПК секретар судового засідання: 1) здійснює судові виклики і повідомлення; 2) перевіряє наявність та з`ясовує причини відсутності осіб, яких було викликано до суду, і доповідає про це головуючому; 3) забезпечує контроль за повним фіксуванням судового засідання технічними засобами; 4) веде журнал судового засідання; 5) оформляє матеріали кримінального провадження в суді , і все.

У той час, як будь-які інші дії учиняються лише до дорученням головуючого судді у справі, однак суддя перебуваючи в нарадчій кімнаті не могла надати таке доручення, адже згідно ст. 367 КПК під час ухвалення вироку ніхто не має права перебувати в нарадчій кімнаті, крім складу суду, який здійснює судовий розгляд , у той час, як суд вправі перервати нараду лише для відпочитку, а не для відкладення, чи то зняття з розгляду інших справ.

Як наслідок дотримання алгоритмів визначених кримінальним процесуальним законодавством України з боку судді не може об`єктивно уважатися проявом її упередженості по відношенні до сторін у справі № 755/6850/21.

Не встановлено і інших підстав, передбачених статтями 75, 76 КПК, які б унеможливлювали розгляд справи вказаним суддею та викликали необхідність їх відводу.

Як і інформації, яка б указувала на те, що суддя ОСОБА_4 не є безсторонньою, адже особиста безсторонність суду презумується, поки не надано доказів протилежного, як наслідок побоювання заявника що суддя є небезстороннім не можна вважати об`єктивно обґрунтованими.

У ході цього розгляду, також не установлено з боку судді ОСОБА_4 умисних або необережних дій чи висловлювань, які б свідчили про пряму чи опосередковану особисту зацікавленість у вирішенні справи або іншим чином давали б підстави сумніватися в неупередженості.

Як наслідок, суддя проаналізувавши матеріали судового провадження у порядку ст. 94 КПК України, не убачає передумов для відводу судді з підстав наведених у заяві заявника, у порядку ст. 75 указаного Кодексу.

Керуючись ст.ст. 1-29, 75, 76, 80, 81, 369-372, 376 КПК України суддя постановила:

відмовити у задоволені заяви ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_4 у рамках судового провадження № 755/6850/21 за клопотанням органу досудового розслідування про встановлення стороні захисту строку на ознайомлення з матеріалами кримінального провадження унесеного до ЄРДР 09.04.2021 за № 0001110.
Ухвала оскарженню не підлягає та є обов`язковою до виконання на всій території України.
Визначити час проголошення повного тексту ухвали 17:30 год. 27.07.2021.

С у д д я Оксана БІРСА