Комінтернівський районний суд м.Харкова
Номер провадження № 1-кс/641/688/2021 Справа № 641/2741/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
19 квітня 2021 року Комінтернівський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого слідчого судді ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши клопотання прокурора Слобідської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про накладення арешту на тимчасово вилучене майно, за матеріалами кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000059 від 15.04.2021, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, -

В С Т А Н О В И В :
До суду надійшло вказане клопотання прокурора в обґрунтування якого прокурор посилається на те, що 14.04.2021 о 13.15 на вестибюлі станції "Майдан Конституції" у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , було виявлено паперовий згорток з висушеною та подрібненою речовиною темно-зеленого кольору, зовні схожою на наркотичну. ІТС ІПНП 204

14.04.2021 року, у кімнаті поліції на станції «Майдан Конституції» КП «Харківський метрополітен», старшим слідчим СВ ВП в метрополітені ГУНП в Харківській області капітаном поліції ОСОБА_5 , у громадянина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,(мешкає: АДРЕСА_1 , к.т. НОМЕР_1 ) в ході огляду місця події було виявлено у полімерному пакунку білого кольору із червоними серцями газетний згорток з речовиною рослинного походження сіро-зеленого кольору, який він дістав із передньої правої кишені одягнених на ньому спортивних штанів та в подальшому видав. Вищезазначене було поміщено до експертного сейф-пакету SUD 1109551 з пояснювальним написом та підписами усіх учасників огляду місця події від 14.04.2021 в період часу з 15игод.34 хв. по 16 хв.03 хв.

Згідно з поясненнями ОСОБА_4 , тобто особи, у якої були вилучені зазначені речі, прийнятими відповідно до ст. 95 КПК України, подрібнена речовина рослинного походження в газетному згортку «канабіс», який він зберігав при собі з метою особистого вживання, без мети збуту.

Прокурор вважає що вилучений полімерний пакунок в якому знаходиться газетний згорток із вмістом речовини рослинного походження сіро-зеленого кольору, які вилучені у ОСОБА_4 мають суттєве доказове значення у кримінальному провадженні, оскільки є предметом злочину, а також з метою проведення в подальшому судових експертиз на нього необхідно накласти арешт.

Прокурор та володілець майна в судове засідання не з`явились, про час та місце розгляду клопотання були повідомлені належним чином. При цьому прокурором подано заяву про розгляд клопотання без його участі.

Слідчий суддя, розглянувши клопотання, дослідивши додані до клопотання документи, дійшов наступного.

Згідно ч. 1 ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Відповідно до ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:

1) правову підставу для арешту майна;

2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);

3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);

3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу);

4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);

5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;

6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відмова у задоволенні або часткове задоволення клопотання про арешт майна тягне за собою негайне повернення особі відповідно всього або частини тимчасово вилученого майна.

З аналізу норм п. 1 ч. 2, ч. 3 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів та накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Разом із тим, статтею 98 КПК України визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.
Як зазначено у клопотанні, вилучені речі мають вагоме значення для досягнення мети доказування у даному кримінальному провадженні, а саме, мають силу речових доказів та зберегли на собі сліди злочину.

Європейський суд з прав людини, неодноразово підкреслював, що у разі, коли держави вважають за потрібне вдаватися до таких заходів, як обшуки з метою отримання доказів вчинення протиправних діянь, вилучення майна або арешт майна, Суд оцінюватиме, чи були підстави, наведені для виправдання таких заходів, відповідними та достатніми, і чи було дотримано принцип пропорційності, а також, зокрема, чи були у справі також інші докази на той час вчинення протиправних діянь та на рішення ЄСПЛ у справі «Новоселецький проти України» (Заява №47148/99, рішення від 22.02.2005, остаточне рішення від 22.05.2005) Європейський суд з прав людини вказує, що у кожній справі, в якій йде мова про порушення вищезгаданого права (володіння своїм майном), суд повинен перевірити дії чи бездіяльність держави з огляду на дотримання балансу між потребами загальної суспільної потреби та потребами збереження фундаментальних прав особи, особливо враховуючи те, що заінтересована особа не повинна нести непропорційний та непомірний тягар .
Відповідно до пунктів 69,73 рішення Європейського суду з прав людини від 23 вересня 1982 року у справі "Спорронг та Льонрот проти Швеції" (Sporrong and Lonnroth v. Sweden) будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити "справедливий баланс" між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар.

З матеріалів вбачається, що є достатні підстави вважати, що речі, вказані у клопотанні відповідають критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, а тому на думку суду, є достатньо підстав вважати, що вилучені полімерні пакунки рожевого кольору з рослинною речовиною сіро-зеленого кольору, вказані прокурором у клопотанні, мають доказове значення у кримінальному провадженні та на них необхідно накласти арешт з метою забезпечення збереження.
Керуючись вимогами ст. ст. 98, 170-175, 309 КПК України, -

П О С Т А Н О В И В :
Клопотання прокурора Слобідської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про накладення арешту на тимчасово вилучене майно задовольнити.

Накласти арешт на полімерний пакунок білого кольору із червоними серцями, всередині якого знаходиться газетний згорток з речовиною рослинного походження сіро-зеленого кольору, який було виявлено та в подальшому вилучено у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,(мешкає: АДРЕСА_1 , к.т. НОМЕР_1 ) в ході огляду місця події в приміщенні кімнати поліції на станції «Майдан Конституції» КП «Харківський метрополітен» від 14.04.2021 в період часу з 15 год. 34 хв. по 16 год.03 хв. та поміщено до сейф-пакету № SUD 1109551 із підписами всіх учасників слідчої дії, з метою забезпечення збереження речових доказів та запобігання можливості їх приховування, пошкодження, знищення, використання, передачі та відчуження.
Ухвала підлягає негайному виконанню.

Виконання ухвали покладається на прокурора Слобідської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 ..

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя- ОСОБА_1