Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/9489/21
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14.07.2021 м. Київ

Подільський районний суд м. Києва у складі:

слідчий суддя Ковбасюк О.О.,

за участю:

прокурора Гафинця О.І.,

підозрюваного ОСОБА_1 ,

захисника Свінціцького І.А.,

секретаря судових засідань Кулай О.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури міста Києва Гафинця О.І. у кримінальному провадженні №0000718, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 16 квітня 2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 155 КК України, про продовження строку тримання під цілодобовим домашнім арештом відносно

ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Київ, громадянина України, зареєстрованого за адресою АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , -

В С Т А Н О В И В :

13 липня 2021 року прокурор Подільської окружної прокуратури міста Києва Гафинець О.І. звернувся до слідчого судді з клопотанням про продовження строку тримання під цілодобовим домашнім арештом ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Клопотання мотивоване тим, що СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000718 від 16 квітня 2021 року за підозрою ОСОБА_1 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 155 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 16 квітня 2021 року приблизно о 13 год. 00 хв. ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , перебував за адресою АДРЕСА_3 , де спілкувався з раніше знайомою йому неповнолітньою ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Під час перебування за вказаною адресою у ОСОБА_1 , якому було відомо, що ОСОБА_2 14 років та вона є неповнолітньою, виник злочинний умисел, спрямований на вчинення дій сексуального характеру по відношенню до неї.

Реалізуючи свій злочинний умисел, 16 квітня 2021 року приблизно о 13 год. 00 хв. ОСОБА_1 , використовуючи довірливе ставлення до себе, усвідомлюючи, що ОСОБА_2 є неповнолітньою, перебуваючи у кімнаті квартири АДРЕСА_3 , вчинив дії сексуального характеру, пов`язані із вагінальним проникненням в тіло 14-річної ОСОБА_2 з використанням геніталій.

17 квітня 2021 року ОСОБА_1 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155 КК України.

Ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 17 квітня 2021 року відносно ОСОБА_1 обрано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту строком до 16 червня 2021 року включно.

Постановою керівника Подільської окружної прокуратури міста Києва строк досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні продовжено до трьох місяців, а ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 12 липня 2021 року - до п`яти місяців.

Таким чином, вказуючи на обґрунтованість підозри ОСОБА_1 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 155 КК України, на тяжкість вказаного злочину, який відповідно до ст. 12 КК України віднесено до категорії нетяжких злочинів та тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_1 у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, а також на те, що передбачені ст. 177 КПК України ризики, які стали підставою для обрання відносно підозрюваного ОСОБА_1 запобіжного заходу, не зменшилися та продовжують існувати та при цьому більш м`які запобіжні заходи не зможуть забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, прокурор просить продовжити строк застосованого відносно підозрюваного запобіжного заходу на два місяці, з покладенням на нього відповідних обов`язків, передбачених ч.5 ст. 194 КПК України.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання із наведених у ньому підстав, вказуючи на наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним ОСОБА_1 кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 155 КК України, на те, що передбачені ст. 177 КПК України ризики, які стали підставою для обрання щодо підозрюваного запобіжного заходу, не зменшилися та продовжують існувати, а також на те, що застосування більш м`яких запобіжних заходів не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного та запобігти вказаним ризикам, у зв`язку з чим просив продовжити строк запобіжного заходу в межах строку досудового розслідування, а саме до 14 вересня 2021 року.

Підозрюваний та його захисник заперечили проти задоволення клопотання та просили обрати підозрюваному більш м`який запобіжний захід, вказуючи на те, що наведені прокурором доводи щодо наявності передбачених ст. 177 КПК України ризиків є лише припущеннями.

Заслухавши прокурора, підозрюваного та його захисника, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню із наступних підстав.

Як убачається з клопотання та доданих до нього матеріалів кримінального провадження, СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000718, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 16квітня 2021року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченогоч.1 ст. 155 КК України.

17 квітня 2021 року ОСОБА_1 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155 КК України, а саме у вчиненні дій сексуального характеру, пов`язаних із вагінальним проникненням в тіло особи, яка не досягла шістнадцятирічного віку, з використанням геніталій.

Ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 17 квітня 2021 року відносно ОСОБА_1 обрано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту із забороною підозрюваному залишати житло за місцем проживання за адресою: АДРЕСА_2 , строком на 60 днів, тобто до 16 червня 2021 року включно та із покладенням на нього наступних обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України:

- цілодобово не залишати місце свого постійного проживання за адресою: АДРЕСА_2 ;

- не відлучатися із місця проживання без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- утримуватись від спілкування з неповнолітньою потерпілою ОСОБА_2 , її законним представником та свідками у даному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Відповідно до ч. 4 ст. 12 КК України кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 155 КК України, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_1 , віднесено до категорії нетяжких злочинів та за його вчинення передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до п`яти років.

Як передбачено ст. 177 КПК України, підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування, а також вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення у якому підозрюється.

При вирішенні питання про обрання та зміну запобіжного заходу, крім наявності підстав, зазначених статтею 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, які зазначені статтею 178 КПК України.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Частиною 1 ст. 177 КПК встановлено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність хоча б одного з ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

У розглядуваному клопотанні наведені дані, які вказують на обґрунтовану підозру у вчиненні ОСОБА_1 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 155 КК України та які не викликають обґрунтованих сумнівів у цьому.

Так, із даних, що містяться в долучених до клопотання письмових доказах, вбачається, що наявні достатні підстави, які поза розумним сумнівом свідчать про причетність ОСОБА_1 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення, а тому підозра є обґрунтованою.

Суд також звертає увагу на те, що «обґрунтована підозра», відповідно до рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Разом із цим, слід зауважити, що на даному етапі провадження слідчий суддя не має процесуальних повноважень вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише, чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

Оцінюючи доводи прокурора у тому, що передбачені ст. 177 КПК України ризики, які стали підставою для обрання відносно підозрюваного ОСОБА_1 запобіжного заходу, не зменшилися та продовжують існувати, слідчий суддя виходить із такого.

Ризик переховування від органів досудового слідства та суду підтверджується тяжкістю інкримінованого ОСОБА_1 кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 155 КК України, яке відповідно до ч. 4 ст. 12 КК України відноситься до категорії нетяжких злочинів, а також суворістю покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у його вчиненні.

Крім того, враховуючи спосіб та механізм вчинення злочину, а також те, що підозрюваний знає особисто неповнолітню потерпілу, місце її проживання та навчання, а також знає свідків вчинення кримінального правопорушення, місце їх роботи, існують підстави вважати, що підозрюваний може незаконно впливати на неповнолітню потерпілу та свідків з метою зміни ними їх показань, а також вчинити інше кримінальне правопорушення.

Отже, вирішуючи питання про продовження такого виду запобіжного заходу, як цілодобовий домашній арешт, слідчий суддя виходить з необхідності уникнення ризиків, визначених статтею 177 КПК України, із ступеня тяжкості інкримінованого злочину, а також приймає до уваги ту обставину, що підстави, за яких судом було обрано підозрюваному запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, на теперішній час не відпали та не втратили своєї вагомості.

Будь-яких нових обставин, які мають значення при вирішенні питання щодо продовження запобіжного заходу підозрюваному та які не існували і не розглядались на час обрання запобіжного заходу, в судовому засіданні не встановлено.

Виходячи з положень статей 5, 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та вимог частини першої статті 197 КПК України, обраний відносно підозрюваного запобіжний захід відповідає характеру і тяжкості діяння, яке йому інкримінується, а разом з тим, допомагає уникнути виникненню ризиків, існування яких доведено, тому слідчий суддя приходить до висновку про доцільність продовження строку цілодобового домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_1 .

З`ясовано також, що строк досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні закінчується 17 вересня 2021 року, оскільки постановою керівника Подільської окружної прокуратури міста Києва такий строк було продовжено до трьох місяців, а ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 12 липня 2021 року - до п`яти місяців.

Відповідно до ч.6 ст. 181 КПК України строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців. По закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя приходить до висновку про доцільність продовження строку застосування щодо підозрюваного ОСОБА_1 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту на два місяці, тобто до 14 вересня 2021 включно.

Відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України слідчий суддя, застосовуючи запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою, покладає на підозрюваного певні обов`язки.

На виконання вимог вказаної статті слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрюваного ОСОБА_1 обов`язки, визначені попередньою ухвалою слідчого судді при обранні йому запобіжного заходу.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 176 - 178, 181, 193, 194, 196 - 197, 309, 310 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури міста Києва Гафинця О.І. про продовження строку тримання під цілодобовим домашнім арештом відносно ОСОБА_1 задовольнити.

Продовжити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк тримання під цілодобовим домашнім арештом за місцем проживання, за адресою АДРЕСА_2 , на два місяці, тобто до 14 вересня 2021 року включно.

Відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

- цілодобово не залишати місце свого постійного проживання за адресою: АДРЕСА_2 ;

- не відлучатися із місця фактичного проживання без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- утримуватись від спілкування з неповнолітньою потерпілою ОСОБА_2 , її законним представником та свідками у даному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Копію даної ухвали передати для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного ОСОБА_1 , за адресою: АДРЕСА_2 .

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_1 , що працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення.

Слідчий суддя О. О. Ковбасюк