Білоцерківський міськрайонний суд Київської області
Справа № 357/5177/20
У Х В А Л А
про продовження строку тримання під вартою

31 березня 2021 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого - суддя ОСОБА_1

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

в ході судового розгляду у відкритому судовому засіданні в м. Біла Церква обвинувального акта № 0002024, яке внесене до ЄРДР 20 травня 2020 року відносно ОСОБА_5 , за ознаками кримінальних правопорушень злочинів, передбачених ч. 3 ст. 185, ч. 3 ст. 15 ч. 3 ст. 185 КК України, установив таке.

Суть питання, що вирішується ухвалою, і за чиєю ініціативою воно розглядається.
На підставі ч. 3 ст. 331 КПК України, на розгляд учасників судового провадження поставлене питання про доцільність подальшого тримання під вартою ОСОБА_5 .

Прокурор ОСОБА_3 посилаючись на тяжкість пред`явлених ОСОБА_5 обвинувачень, відсутність у нього міцних соціальних зв`язків, репутацію та майновий стан ОСОБА_5 , вважав, що продовжують існувати ризики, передбачені п. 1, п. 3, п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, яким запобігти більш м`якими запобіжними заходами не є можливим, в зв`язку із чим, необхідно продовжити тримати ОСОБА_5 під вартою, ще шістдесят днів.
Захисник ОСОБА_4 , заперечувала проти подальшого тримання під вартою ОСОБА_5 , посилаючись на те, що він має де проживати, а дані про особу ОСОБА_5 свідчать про те, що запобігти ризикам на які посилається прокурор ОСОБА_3 можливо за допомогою цілодобового домашнього арешту.
Установлені судом обставини із посиланням на докази, а також мотиви неврахування окремих доказів .
Згідно із обвинувальним актом, ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні злочинів, передбачених ч. 3 ст. 185, ч. 3 ст. 15 ч. 3 ст. 185 КК України.

Відповідно до ухвали слідчого судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_6 від 22 травня 2020 року, ОСОБА_5 обраний запобіжний захід у виді тримання під вартою та визначений альтернативний запобіжний захід у виді застави, в розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 168 160 грн.

Згідно із ухвалою Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 10 липня 2020 року, тримання під вартою ОСОБА_5 продовжено, ще на тридцять днів, тобто до 07 вересня 2020 року та визначений альтернативний запобіжний захід у виді застави, в розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 168 160 грн.

Відповідно до ухвали Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 17 серпня 2020 року, тримання під вартою ОСОБА_5 продовжено, ще на шістдесят днів, тобто до 15 жовтня 2020 року та визначений альтернативний запобіжний захід у виді застави, в розмірі 70 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 147 140 грн.

Згідно із ухвалою Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 15 жовтня 2020 року, тримання під вартою ОСОБА_5 продовжено, ще на шістдесят днів, тобто до 13 грудня 2020 року та визначений альтернативний запобіжний захід у виді застави, в розмірі 70 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 147 140 грн.

Відповідно до ухвали Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 08 грудня 2020 року, тримання під вартою ОСОБА_5 продовжено, ще на шістдесят днів, тобто до 05 лютого 2021 року та визначений альтернативний запобіжний захід у виді застави, в розмірі 70 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 147 140 грн.

Згідно із ухвалою Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 01 лютого 2021 року, тримання під вартою ОСОБА_5 продовжено, ще на шістдесят днів, тобто до 01 квітня 2021 року та визначений альтернативний запобіжний захід у виді застави, в розмірі 70 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 158 900 грн.

Продовження тримання під вартою ОСОБА_5 мотивоване продовженням існування ризиків, передбачених в п. 1, 3, 5 ч. 3 ст. 185 КК України.

Положення закону, якими керувався суд при постановленні ухвали.
Кримінальний процесуальний кодекс України від 13 квітня 2012 року № 4651-VI.
Стаття 331. Обрання, скасування або зміна запобіжного заходу в суді

2. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

3. Незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців …

До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Глава 18. Запобіжні заходи, затримання особи
§ 1. Запобіжні заходи, затримання особи на підставі ухвали слідчого судді, суду
Стаття 176. Загальні положення про запобіжні заходи

1. Запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою …

3. … найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою…

Стаття 177. Мета і підстави застосування запобіжних заходів

1. Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

2. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Стаття 183. Тримання під вартою

1. Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

3. Слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Стаття 194. Застосування запобіжного заходу

5. Якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя, суд застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором, а саме:

1) прибувати до визначеної службової особи із встановленою періодичністю;

2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

4) утримуватися від спілкування з будь-якою особою, визначеною слідчим суддею, судом, або спілкуватися з нею із дотриманням умов, визначених слідчим суддею, судом;

5) не відвідувати місця, визначені слідчим суддею або судом;

6) пройти курс лікування від наркотичної або алкогольної залежності;

7) докласти зусиль до пошуку роботи або до навчання;

8) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

9) носити електронний засіб контролю.

Стаття 199. Порядок продовження строку тримання під вартою

3. Клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити:

1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою;

2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

5. Слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у частині третій цієї статті, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою.

Мотиви з яких виходить суд при постановленні ухвали.
Суд зазначає, що згідно із ч. 5 ст. 199 КПК України, при вирішенні питання про продовження тримання особи під вартою, прокурор має довести, що заявлені ризики не зменшилися або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою.

Суд вважає, що прокурором ОСОБА_3 доведено, що продовжують існувати ризики передбачені п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Суд вважає, що ОСОБА_5 може переховуватися від суду, тобто наявний ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Це стверджується тяжкістю пред`явлених йому обвинувачень, а саме за ч. 3 ст. 185, ч. 3 ст. 15 ч. 3 ст. 185 КК України, які згідно ст. 12 КК України є тяжкими злочинами, санкція яких передбачає покарання у виді позбавлення волі, відсутністю міцних соціальних зв`язків: місця роботи, навчання тощо, та місця реєстрації на території України.

Суд вважає, що ОСОБА_5 з метою уникнення кримінальної відповідальності може впливати на потерпілих, свідків, тобто наявний ризик передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Це стверджується поведінкою ОСОБА_5 в судових засіданнях до видалення із зали судового засідання та тим, що потерпілі і свідки на даний час не допитані, а обвинувачення ґрунтується на їх показах.

Суд вважає, що ОСОБА_5 може вчиняти нові злочини, тобто наявний ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Це стверджується відсутністю у нього законного джерела доходу, тоді як злочини у яких він обвинувачується є корисливими.

Отже, за установлених ризиків, у зв`язку із відсутністю у ОСОБА_5 місця реєстрації на території України та соціальних зв`язків, які заслуговують на довіру, суд вважає, що досягнення мети запобіжного заходу, визначеній у ч. 1 ст. 177 КПК України можливо лише за допомогою тримання ОСОБА_5 під вартою, продовживши його строк ще на шістдесят днів.

Згідно із ч. 3 ст. 183 КПК України, суд застосовуючи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави.

Вона має бути достатньою для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків передбачених КПК України.

Суд вважає, що досягнення цієї мети, враховуючи відсутність у ОСОБА_5 місця реєстрації на території України та соціальних зв`язків, які заслуговують на довіру, можливе шляхом визначення застави у розмірі 70 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто 158 900 грн.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 183 КПК України, у разі внесення застави, суд вважає за необхідне покласти на ОСОБА_5 обов`язки передбачені ст. 194 КПК України, а саме: з`являтись до суду за першою вимогою; не відлучатись із міста Київ без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну; уникати спілкування із свідками у даному кримінальному провадженні, а також з іншими особами, які брали участь у якості понятих під час проведення слідчих, процесуальних дій.

Суд відхиляє доводи захисника ОСОБА_4 , адже ОСОБА_5 визначений альтернативний запобіжний захід у виді застави, яка згідно із ч. 3 ст. 176 КПК України є менш суворим запобіжнім заходом, аніж домашній арешт.

З огляду на викладене, керуючись ст. 199, 331 КПК України, суд

П О С Т А Н О В И В :

продовжити тримання ОСОБА_5 під вартою на шістдесят днів, тобто до 29 травня 2021 року, включно.

Визначити ОСОБА_5 альтернативний запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 70 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто 158 900 грн.

В разі її внесення звільнити ОСОБА_5 з-під варти.

Застава може бути внесена обвинуваченим, так і іншою фізичною чи юридичною особою (заставодавцем).

Обвинувачений або заставодавець мають право внести заставу в будь-який момент протягом строку дії ухвали.

В разі внесення застави, покласти на ОСОБА_5 такі обов`язки:

1) з`являтись до суду за першою вимогою;

2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу прокурора або суду;

3) повідомляти прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

4) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

5) уникати спілкування із свідками у даному кримінальному провадженні, а також з іншими особами, які брали участь у якості понятих під час проведення слідчих, процесуальних дій.

В разі внесення застави, встановити двохмісячний строк дії покладених судом обов`язків, починаючи з дня внесення застави.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку, прокурором, обвинуваченим, захисником, безпосередньо до Київського апеляційного суду, протягом п`яти днів, з дня її оголошення.

Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Повний текст ухвали проголошений 05 квітня 2021 року.

Суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської областіОСОБА_1