Справа №589/5730/15-к Головуючий у суді у 1 інстанції - ОСОБА_1
Номер провадження 11-кп/816/716/21 Суддя-доповідач - ОСОБА_2
Категорія - Привласнення, розтрата майна або заволодіння ним шляхом зловживання службовим становищем
УХВАЛА
Іменем України

12 травня 2021 року колегія суддів Сумського апеляційного суду в складі:

судді-доповідача - ОСОБА_2 ,

суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

з участю секретаря судового засідання ОСОБА_5 ,

розглянула у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Суми кримінальне провадження № 589/5730/15 за апеляційною скаргою прокурора ОСОБА_6 на ухвалу Шосткинського міськрайонного суду Сумської області від 03 березня 2021 року, якою повернутий прокурору обвинувальний акт у кримінальному провадженні про обвинувачення ОСОБА_7 за ч. 3 ст. 191, ч. 1 ст. 366 КК України, ОСОБА_8 за ч. 4, 5 ст. 27, ч. 3 ст. 191 КК України,

учасників судового провадження:

прокурора ОСОБА_9 ,

захисника адвоката ОСОБА_10 ,

установила:

В поданій апеляційній скарзі прокурор у кримінальному провадженні ОСОБА_11 просить скасувати ухвалу суду у зв`язку з істотними порушеннями вимог КПК і призначити новий розгляд, оскільки обвинувальний акт складений згідно закону із зазначенням фактичних обставин злочину, які прокурор вважає установленими, правової кваліфікації та формулюванням обвинувачення.

Від захисника ОСОБА_12 надійшло заперечення на апеляційну скаргу прокурора у якому зазначається про обґрунтованість та законність ухвали суду.

1 липня 2017 року після смерті судді Шосткинського міськрайонного суду Сумської області ОСОБА_13 кримінальне провадження про обвинувачення ОСОБА_14 за ч. 3 ст. 191, ч. 1 ст. 366 КК і ОСОБА_15 за ч. 4, 5 ст. 27, ч. 3 ст. 191 КК передано іншій судді цього суду ОСОБА_1 , але безпосередньо матеріали цього кримінального провадження разом з висновком експертизи, речовими доказами та т. 3 надійшли до місцевого суду від ХНДІСЕ ім. Засл. проф. М. С. Бокаріуса лише 04 листопада 2019 року.

Ухвалою судді Шосткинського міськрайонного суду Сумської області від 13 листопада 2019 року поновлено провадження та призначене підготовче судове засідання.

Ухвалою Шосткинського міськрайонного суду Сумської області від 03 березня 2021 року повернутий обвинувальний акт прокурору для усунення недоліків. Своє рішення суд першої інстанції вмотивував тим, що обвинувальний акт не містить викладення фактичних обставин кримінального правопорушення, необхідної інформації про потерпілого при наявній шкоди на суму 13500 грн.

Вислухавши суддю-доповідача про зміст оскарженого судового рішення, доводи прокурора ОСОБА_9 , який підтримав апеляційну скаргу прокурора, просив скасувати ухвалу суду і призначити новий розгляд, доводи захисника ОСОБА_10 про залишення судового рішення без змін, а апеляційної скарги без задоволення, перевіривши матеріали кримінального провадження та обговоривши доводи поданої апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.

Ухвалюючи рішення про повернення прокурору обвинувального акта, суд першої інстанції дійшов висновку, що він не містить викладу фактичних обставин кримінального правопорушення, що на думку колегії суддів не відповідає змісту цього процесуального документу, належним чином не умотивовано та не ґрунтується на вимогам кримінального процесуального закону.

Зокрема, згідно вимог ч. 2 ст. 291 КПК, обвинувальний акт має містити, крім іншого, відомості: п. 5) виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення.

Колегія суддів вважає, що вимоги КПК щодо викладу фактичних обставин та правової кваліфікації прокурором дотримані у повному обсязі, а обставини, які підлягають доказуванню у кримінальному провадженні (події, склад злочинів, винуватість обвинувачених у їх вчиненні тощо) викладені чітко і конкретно у тому об`ємі, у якому вважає сторона обвинувачення.

Після викладу фактичних обставин злочинів, які прокурор вважає встановленими, в обвинувальному акті міститься також сформульоване обвинувачення із зазначенням кримінально-правової кваліфікації дій обвинувачених та кваліфікуючі ознаки вчинених злочинів.

Розкриваючи зміст поняття «сформульоване обвинувачення», колегія суддів враховує правовий висновок ВСУ з цього питання (постанова від 24 листопада 2016 року у справі № 5-328 кс 16), згідно якого «в доктрині кримінального процесу під формулюванням обвинувачення розуміється короткий виклад тексту диспозиції кримінально-правової норми, порушення якої інкримінується особі, фабула обвинувачення виступає фактичною моделлю вчиненого злочину, а юридичне формулювання (формула та формулювання обвинувачення) це правова модель злочину, вказівка на кримінально-правові норми, порушення яких інкримінується обвинуваченому». При цьому важливим є виклад саме фактичних обставин злочину, бо правильне їх відображення має суттєве значення не тільки для аргументації висновків слідчого, але і для дослідження обставин вчиненого злочину у суді та для реалізації права на захист.

Колегія суддів бере до уваги і усталену прецедентну практику ЄСПЛ, згідно якої «обвинуваченням визнається офіційне доведення до відома особи компетентним органом твердження про наявність припущення про вчинення особою кримінально караного правопорушення й при цьому стосується змісту, а не формального поняття обвинувачення», оскільки в контексті ст. 6 Конвенції Суд покликаний убачати, що приховано за зовнішньою стороною справи, та досліджувати реалії розглядуваної справи (п. 44 рішення від 27.02.1980 у справі «Девеер проти Бельгії» (Deweer v. Belgium), заява № 6903/75).

Конкретності саме змісту обвинувачення стосується й рішення ЄСПЛ від 25 липня 2000 року у справі «Маттоціа проти Італії» (Mattoccia v. Italy), що відображає послідовну рекомендацію цієї міжнародної установи про «пріоритетність неформального розуміння поняття «обвинувачення» національними судами».

Повертаючись до обставин провадження, наведені у обвинувальному акті фактичні дані в своїй сукупності дають повне уявлення стосовно кожного з елементів складу злочину, що у свою чергу дає можливість зіставити фактичну складову обвинувачення з його юридичною формулою, у зв`язку з чим конкретність викладення фактичних обставин у цьому кримінальному провадженні, а отже, і обвинувачення не викликає сумнівів.

Крім того, колегія суддів звертає увагу на той факт, що кримінальне провадження перебувало у провадженні місцевого суду з 2015 року і на час заміни головуючого-судді у справі 11 липня 2017 року у кримінальному провадженні здійснювався судовий розгляд, досліджувалися ряд доказів, що певним чином обмежує дії суду після заміни судді.

Так, ч. 1 ст. 319 КПК передбачено, що після заміни судді судовий розгляд розпочинається спочатку, крім випадків, передбачених ч. 2 цієї статті, та ст. 320 КПК, а згідно ч. 2 ст. 319 КПК суд вмотивованою ухвалою може прийняти рішення про відсутність необхідності розпочинати судовий розгляд з початку та здійснювати повторно всі або частину процесуальних дій, які вже здійснювалися під час судового розгляду до заміни судді, якщо таке рішення не може негативно вплинути на судовий розгляд та за умови дотримання таких вимог: 1) сторони кримінального провадження, потерпілий не наполягають на новому проведенні процесуальних дій, які вже були здійсненні судом до заміни судді; 2) суддя, що замінив суддю, який вибув, ознайомився з ходом судового провадження та матеріалами кримінального провадження, наявними в розпорядженні суду, згоден з прийнятими судом процесуальними рішеннями і вважає недоцільним нове проведення процесуальних дій, що вже були проведені до заміни судді. У випадку, передбаченому цією частиною, докази, що були дослідженні під час судового розгляду до заміни судді, зберігають доказове значення та можуть бути використані для обґрунтування судових рішень.

Таким чином, вище наведена норма закону прямо вказує на можливість суду розпочати судовий розгляд з початку чи його продовжити. При цьому мова йде саме про судовий розгляд, здійснення якого регламентовано Главою 28 КПК, а не про підготовче судове провадження (Глава 27 КПК), у зв`язку з чим після заміни головуючого-судді новий суддя (головуючий) не має права як призначати повторне підготовче судове засідання, так і ухвалювати рішення про повернення обвинувального акта прокурору, внаслідок чого призначення підготовчого судового засідання та прийняття рішення про повернення обвинувального акту прокурору повністю суперечить вимогам ст. 319 КПК і є істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону.

З огляду на викладене, апеляційна скарга прокурора у цій частині є обґрунтованою та підлягає задоволенню з наведених вище підстав.

Що стосується посилання суду на відсутність даних про потерпілого при зазначенні шкоди спричиненої злочинами, то ця обставина може бути усунута в судовому засідання самостійно судом, оскільки за змістом фактичних обставин убачається, що шкоду було завдано державі, а від її імені із цивільним позовом звернувся прокурор (т. 1, а. к. п. 33-37), що не може бути розцінене як недолік обвинувального акту, передбачений п. 3 ч. 2 ст. 291 КПК.

Відповідно п. 3 ч. 1 ст. 409 КПК, підставою для скасування судового рішення при розгляді справи в суді апеляційної інстанції є істотне порушення вимог кримінального процесуального закону, а згідно ч. 1 ст. 412 цього Кодексу істотними порушеннями вимог кримінального процесуального закону є такі порушення вимог КПК, які перешкодили чи могли перешкодити суду ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення.

На підставі викладеного, колегія суддів вважає за необхідне скасувати судове рішення і призначити новий розгляд у суді першої інстанції, одночасно звернувши увагу, що висновки і мотиви, з яких скасована ухвала, зокрема про відповідність обвинувального акта вимогам процесуального закону є обов`язковими для суду першої інстанції при новому судовому розгляді (ч. 3 ст. 415 КПК).

Керуючись ст. 404, 405, 407, 418 і 419 КПК України, -

постановила:

Апеляційну скаргу прокурора ОСОБА_6 задовольнити.

Ухвалу Шосткинського міськрайонного суду Сумської області від 03 березня 2021 року щодо повернення обвинувального акта у кримінальному провадженні про обвинувачення ОСОБА_7 за ч. 3 ст. 191, ч. 1 ст. 366 КК України, ОСОБА_8 за ч. 4, 5 ст. 27, ч. 3 ст. 191 КК України скасувати, у зв`язку з істотними порушеннями вимог кримінального процесуального закону і призначити новий розгляд у суді першої інстанції в іншому складі суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4