провадження №: 1-кс/752/9299/20
У Х В А Л А
про арешт майна
25.11.2020 року слідчий суддя Голосіївського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання слідчого СВ Голосіївського управління поліції Головного управління Національної поліції в м. Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури №1 ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні №0003259, відомості щодо якого внесені 02.06.2020 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.190 КК України, про арешт майна,-

В С Т А Н О В И В :
До слідчого судді звернувся слідчий із вказаним клопотанням, в якому просить накласти арешт на майно, яке було вилучено 18.11.2020 під час проведення обшуку будинку, за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на: банківські картки: «Укргазбанк» НОМЕР_1 , НОМЕР_2 ; «Укрсиббанк» НОМЕР_3 , НОМЕР_4 , НОМЕР_5 , НОМЕР_6 ; «Ощадбанк» НОМЕР_7 , НОМЕР_8 ; «Тас Банк» НОМЕР_9 ; «Приватбанк» НОМЕР_10 ; «Wirex» НОМЕР_11 , НОМЕР_12 ; сім карти мобільних операторів: «Київстар» 10 шт., «Водафон» 2 шт., «Krucz mobile» 1 шт., мобільні телефони марки: «Nokia» ІМЕІ: НОМЕР_13 ; «Samsung» без ідентифікаційних ознак, «Redmi» ІМЕІ: НОМЕР_14 з сім-картою НОМЕР_15 , ноутбук марки «HP» с.н. CND325067X, системний блок з маркуванням «Gamemax».

Своє клопотання слідчий обґрунтовує тим, що у провадженні СВ Голосіївського управління поліції ГУ Національної поліції України в м. Києві перебуває кримінальне провадження № 0003259 відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 02.06.2020 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.190 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що до Голосіївського УП надійшла заява представника АТ «УНІВЕРСАЛ БАНК» (ідентифікаційний код: 21133352) ОСОБА_5 , щодо шахрайських дій невстановленої особи, які виразились у заволодінні грошовими коштами під приводом проведення тестових операцій з банківськими та картковими рахунками, спричинивши майнових збитків на загальну суму 1 435 748 грн.

18.11.2020 у період часу з 15 год. 30 хв. по 17 год. 15 хв., на підставі ухвали слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_6 , справа №752/16823/20, проведено обшук житлового будинку, за адресою: АДРЕСА_1 , у якому проживає ОСОБА_7 . В ході проведення обшуку будинку було виявлено та вилучено: банківські картки: «Укргазбанк» НОМЕР_1 , НОМЕР_2 ; «Укрсиббанк» НОМЕР_3 , НОМЕР_4 , НОМЕР_5 , НОМЕР_6 ; «Ощадбанк» НОМЕР_7 , НОМЕР_8 ; «Тас Банк» НОМЕР_9 ; «Приватбанк» НОМЕР_10 ; «Wirex» НОМЕР_11 , НОМЕР_12 ; сім карти мобільних операторів: «Київстар» 10 шт.; «Водафон» 2 шт.; «Krucz mobile» 1 шт.; мобільні телефони марки: «Nokia» ІМЕІ: НОМЕР_13 ; «Samsung» без ідентифікаційних ознак; «Redmi» ІМЕІ: НОМЕР_14 з сім-картою НОМЕР_15 ; ноутбук марки «HP» с.н. CND325067X; системний блок з маркуванням «Gamemax».

Враховуючи те, що існують підстави та обставини, які підтверджують, що не застосування арешту на вищезазначене майно може призвести до приховування, пошкодження, зникнення, втрати, знищення, а також його незаконного відчуження, у зв`язку з цим, слідчий просить задовольнити клопотання.

В судове засідання слідчий не з`явився, про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлявся належним чином. До початку розгляду клопотання подав заяву про розгляд клопотання за його відсутності, клопотання підтримав та просив його задовольнити. При цьому, з метою недопущення приховування, пошкодження, зникнення, втрати, знищення вищевказаного майна, а також його незаконного відчуження, просив розглянути вказане клопотання без виклику власника майна.

Слідчий суддя, у відповідності до ч. 2 ст. 172 КПК України, визнав за можливе провести розгляд цього клопотання без виклику власника майна з метою недопущення приховування, пошкодження, зникнення, втрати, знищення речових доказів по кримінальному провадженню, а також його незаконного відчуження, тобто з метою виконання завдань та забезпечення накладення арешту майна.

Відповідно до ч. 5 ст. 27 КПК України, під час судового розгляду та у випадках, передбачених цим Кодексом, під час досудового розслідування забезпечується повне фіксування судового засідання та процесуальних дій за допомогою звуко- та відеозаписувальних технічних засобів. Офіційним записом судового засідання є лише технічний запис, здійснений судом у порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Положеннями ч. 1 ст. 107 КПК України визначено, що рішення про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час досудового розслідування приймає особа, яка проводить відповідну процесуальну дію.

Враховуючи вищевказані положення КПК України, слідчий суддя вважає за можливо розглянути клопотання за відсутності слідчого, власника майна та без фіксування судового засідання за допомогою звуко- та відеозаписувальних технічних засобів.

Слідчий суддя, вивчивши вказане клопотання та додані до нього документи, вважає необхідним задовольнити клопотання, виходячи з наступного.

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Згідно ч. 10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений, у встановленому цим Кодексом порядку, на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема: збереження речових доказів.

Майно, на яке спрямоване кримінальне правопорушення повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто являється його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу - запобігання можливості протиправні впливу (відчуження, знищення, приховування) на певне майно, що, як наслідок перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

Разом з тим, постановою слідчого СВ Голосіївського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_3 від 19.11.2020, вказані речі та документи визнано речовим доказом у кримінальному провадженні №0003259.

Положеннями ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Отже, вказане майно відповідає вимогам ч. 1 ст. 98 КПК України і визнано, у встановленому закону порядку, речовими доказами.

Слідчий суддя, у відповідності до ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна враховує правові підстави для арешту майна, наявність суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки кримінального правопорушення, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданнями кримінального провадження, а також наслідки арешту майна.

Слідчий суддя, враховуючи наявність достатніх даних, які вказують на наявність ознак кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, обставин вчинення кримінального правопорушення, наслідки, правові підстави для накладення арешту, вважає клопотання слідчого обґрунтованим, оскільки у разі не накладення арешту на вказане майно може призвести до непередбачуваних наслідків, у тому числі до приховування, пошкодження, зникнення, втрати, знищення речових доказів по кримінальному провадженню, що перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

З огляду на викладене, слідчий суддя приходить до висновку, що у ході досудового розслідування виникла обґрунтована необхідність у накладенні арешту на вказане майно з метою збереження речових доказів, у зв`язку із цим клопотання слідчого про арешт майна підлягає задоволенню, до скасування арешту у встановленому законом порядку.

Керуючись ст.ст. 173, 372, 376 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ :
Клопотання слідчого СВ Голосіївського управління поліції Головного управління Національної поліції в м. Києві ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт у кримінальному провадженні № 0003259, відомості щодо якого внесені 02.06.2020 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.190 КК України, на майно, яке було вилучено 18.11.2020 під час проведення обшуку будинку, за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на: банківські картки: «Укргазбанк» НОМЕР_1 , НОМЕР_2 ; «Укрсиббанк» НОМЕР_3 , НОМЕР_4 , НОМЕР_5 , НОМЕР_6 ; «Ощадбанк» НОМЕР_7 , НОМЕР_8 ; «Тас Банк» НОМЕР_9 ; «Приватбанк» НОМЕР_10 ; «Wirex» НОМЕР_11 , НОМЕР_12 ; сім карти мобільних операторів: «Київстар» 10 шт., «Водафон» 2 шт., «Krucz mobile» 1 шт., мобільні телефони марки: «Nokia» ІМЕІ: НОМЕР_13 ; «Samsung» без ідентифікаційних ознак, «Redmi» ІМЕІ: НОМЕР_14 з сім-картою НОМЕР_15 , ноутбук марки «HP» с.н. CND325067X, системний блок з маркуванням «Gamemax».

Ухвала виконується негайно слідчим та прокурором.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Відповідно до ст. 174 КПК України арешт може бути скасований за клопотанням власника або володільця майна, які не були присутніми при розгляді питання про арешт майна.

Слідчий суддя ОСОБА_1