Справа № 159/2892/21 Провадження №11-сс/802/294/21 Головуючий у 1 інстанції: ОСОБА_1
Категорія:в порядку КПК України Доповідач: ОСОБА_2
ВОЛИНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 червня 2021 року місто Луцьк

Волинський апеляційний суд у складі:

головуючого-судді ОСОБА_2 ,
суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
з участю секретаря ОСОБА_5 ,
заявниці ОСОБА_6 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за апеляційною скаргою ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Ковельського міськрайонного суду Волинської області від 01 червня 2021 року
В С Т А Н О В И В
Ухвалою слідчого судді Ковельського міськрайонного суду Волинської області від 01 червня 2021 року відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_6 на бездіяльність уповноважених осіб Ковельської окружної прокуратури, яка полягає у невнесенні до Єдиного реєстру досудових розслідування відомостей про вчинене кримінальне правопорушення.
Мотивами відмови в задоволенні скарги ОСОБА_6 стали встановлені слідчим суддею обставини, які свідчать про скерування Ковельською місцевою прокуратурою заяви ОСОБА_6 про вчинення кримінального правопорушення до Ковельського РУП ГУНП у Волинській області за належністю.
В апеляційній скарзі ОСОБА_6 вважає ухвалу слідчого судді незаконною та необґрунтованою, прийнятою без врахування та перевірки викладених у її скарзі доводів, які стосуються вчинення уповноваженими особами Ковельської окружної прокуратури бездіяльності, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення, передбачене ч.3 ст. 191 КК України.
Просить ухвалу слідчого судді скасувати та постановити нову, якою зобов`язати слідчий відділ Ковельського РУП ГУНП у Волинській області внести відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР та розпочати розслідування.
Заслухавши доповідача, який виклав суть ухвали слідчого судді та доводи апеляційної скарги, заслухавши заявницю ОСОБА_6 , котра повністю підтримала апеляційну скаргу, просила її задовольнити, суд вважає, що апеляційна скарга до задоволення не підлягає з наступних підстав.
В судове засідання апеляційного суду прокурор не з`явився, хоча належним чином був повідомлений про час і дату розгляду справи.
Враховуючи стислі строки, регламентовані частиною 2 статті 422 КПК України, колегія судів вважає за можливе розглянути апеляційну скаргу без участі прокурора, належним чином повідомленого про час та місце проведення апеляційного розгляду, так як в силу вимог частини 4 статті 405 КПК України дана обставина не є перешкодою для апеляційного розгляду.
Відповідно до положень п.1 ч.1 ст. 303 КПК України, на досудовому розслідуванні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, прокурора, яка проявилась у невнесенні відомостей до ЄРДР після отриманої заяви чи повідомлення про злочин.
Згідно з ч.1 ст.214 КПК України, слідчий, прокурор, невідкладно, але не пізніше 24 години після подання заяви, повідомлення про вчинення кримінального правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР та розпочати розслідування. До ЄРДР, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; вказана попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) КК України (ч.5 ст.214 КПК України). Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до ЄРДР, порядок формування та ведення якого затверджується Генеральною Прокуратурою України.
Внесення відомостей до ЄРДР врегульовано Положенням про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань (затверджене наказом Генеральної прокуратури України від 06.04.2016 № 139). Згідно з п.1 глави 2 розділу I цього Положення, до реєстру вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, що узгоджується з вимогами п.4,5 ч.5 ст.214 КПК України.
За вимогами ч. 5 ст. 214 КПК України, до Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості, зокрема, про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.
Відповідно до п. 3 розділу 3 Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого наказом Міністерства внутрішніх справ України від 08.02.2019 р. № 100, заяви і повідомлення про інші події, що надійшли до чергової служби центрального органу управління поліцією, головних управлінь Національної поліції та їх територіальних (відокремлених) підрозділів (управлінь, відділів, відділень) поліції, у яких немає відомостей, що вказують на вчинення кримінального правопорушення, уповноважена службова особа після реєстрації в ІТС ІПНП (журналі ЄО) невідкладно, але не пізніше 24 годин передає керівнику відповідного органу (підрозділу) поліції або особі, яка виконує його обов`язки, для розгляду та прийняття рішення згідно із Законом України «Про звернення громадян» або Кодексом України про адміністративні правопорушення.
Апеляційним переглядом встановлено, що у своїй заяві до слідчого судді ОСОБА_6 просила визнати бездіяльність Ковельської місцевої прокуратури, що полягає у невнесенні відомостей у ЄРДР незаконною, зобов`язати прокурора Ковельської окружної прокуратури внести відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР та розпочати досудове розслідування
Відмовляючи у задоволенні скарги слідчий суддя вказав, що заява не відповідає встановленим ст.ст. 214, 303 КПК України вимогам, оскільки у ній не викладено фактів, які свідчать про розтрату, привласнення бюджетних коштів, чи заподіяння будь-яких збитків будь-яким особам, їх розмір у заяві не наведено.
Крім того 16 квітня 2021 року зазначена заява була скерована до Ковельського РУП ГУНП у Волинській області за належністю, що підтверджується відповідним супровідним листом Ковельської місцевої прокуратури, та підтверджує про відсутність бездіяльності з боку прокуратури, а тому в задоволенні заяви належить відмовити.
З таким висновком слідчого судді колегія суддів погоджується з огляду на наступне.
Норма ч. 1 ст. 214 КПК містить два ключових положення: 1) строк, протягом якого мають бути внесені відомості - невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення; 2) зміст заяви, повідомлення - вони мають бути про вчинене кримінальне правопорушення.
Разом з тим, на підставі ст. 25 КПК України проголошено засаду публічності. Прокурор, слідчий зобов`язані в межах своєї компетенції розпочати досудове розслідування в разі надходження заяви (повідомлення) про вчинення кримінального правопорушення, а також вжити всіх передбачених законом заходів для встановлення події кримінального правопорушення та особи, яка його вчинила. З вказаною нормою кореспондується вимога п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України, відповідно до якої до Єдиного реєстру досудових розслідувань вноситься, зокрема, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником.
За такого нормативного закріплення позиція щодо автоматичної реєстрації відомостей по всіх заявах і повідомленнях, які надходять до слідчого, прокурора, дізнавача для порушення кримінального провадження, є помилковою, адже сама норма опосередковано містить вимогу наявності відомостей про кримінальне правопорушення. Отже, навіть у чинній редакції ч. 1 ст. 214 КПК України проблема щодо внесення відомостей до ЄРДР і оскарження відповідної бездіяльності лежить у площині застосування і вибіркового застосування нормативних формулювань.
Системний аналіз положень кримінального процесуального закону дає підстави для висновку, що реєстрації в Єдиного реєстру досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення. До того ж законодавцем розмежовано поняття внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР у відповідності до положень ч.1 ст. 214 КПК України та прийняття і реєстрації відповідних заяв, про що йдеться у ч.4 ст. 214 КПК України.
У цілому такий висновок відповідає Рішенню Конституційного Суду України у справі за конституційною скаргою ОСОБА_7 від 17 червня 2020 року, згідно п.5 мотивувальної частини якого зазначено, що "встановлений законодавцем обсяг судового захисту стосовно оцінки бездіяльності уповноважених державних органів має забезпечити ефективність судового контролю, який має бути забезпечено під час розгляду відповідних питань хоча б у двох судових інстанціях: законодавець має запровадити такий обсяг судового контролю за бездіяльністю слідчого чи прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Реєстру після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення, що дозволяв би здійснити ефективний судовий контроль щодо відповідних питань та за наявності підстав надати особі можливість ініціювати початок кримінального провадження, а отже, надати їй реальний доступ до судового захисту".
Таким чином, бездіяльність, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, може мати місце лише у разі:
- надходження заяви, повідомлення про вчинення кримінального правопорушення до суб`єкта, який наділений повноваженнями вносити дані до ЄРДР (відповідно до ч. 4 ст. 214 КПК України, слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Однак слід додатково наголосити, що обов`язок зареєструвати заяву не є обов`язком зареєструвати відомості з цієї заяви в Єдиному реєстрі досудових розслідувань) ;
- наявності у заяві, повідомленні інформації, яка може свідчити про вчинення кримінального правопорушення (для початку досудового розслідування достатньою є мінімально необхідна кількість таких ознак: суспільна небезпечність і протиправність (ознаки правопорушення) та об`єкт і об`єктивна сторона (ознаки складу правопорушення). Разом з тим, відомостями про кримінальне правопорушення можна вважати інформацію про подію, яка може бути предметом кримінально-правової оцінки, або про діяння, яке виглядає як суспільно-небезпечне і протиправне) ;
- невнесення відомостей за заявою, повідомленням, які надійшли уповноваженому суб`єкту і містять ознаки кримінального правопорушення, протягом 24 годин.
Отже, з урахуванням викладеного, заява ОСОБА_6 від 14 квітня 2021 року в частині вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 191 КК України за своїм змістом та суттю, на думку колегії суддів, не є повідомленням про злочин, і не містить конкретних та достатніх даних про можливість вчинення кримінального правопорушення.
Окрім того, матеріалами встановлюється, що 16 квітня 2021 року заяву ОСОБА_6 від 14 квітня 2021 року про вчинення злочину скеровано до Ковельського РУП ГУНП у Волинській області для вирішення в порядку кримінального процесуального законодавства.
Наведене указує на те, що органом, якому була адресована заява не було допущено бездіяльності, оскільки мала місце відповідна дія із сторони цього органу. Відтак, колегія суддів погоджується із висновками слідчого судді про відсутність бездіяльності зі сторони прокуратури, що також свідчить про відсутність предмету скарги.
Оскільки колегією суддів встановлено, що рішення слідчого судді є законним та обґрунтованим, ухвалене на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, що підтверджені достатніми даними, дослідженими судом, тому підлягає залишенню без змін, а апеляційна скарга ОСОБА_6 - без задоволення.
Керуючись ст. 376, 407, ст. 422 КПК України, Волинський апеляційний суд
П О С Т А Н О В И В

Апеляційну скаргу ОСОБА_6 залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді Ковельського міськрайонного суду Волинської області від 01 червня 2021 року про відмову в задоволенні скарги - без змін.
Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, є остаточною і оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий

Судді