ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Апеляційне провадження № 11-сс/818/948/21 Головуючий 1ї інстанції ОСОБА_1
Справа № 619/4880/21 (провадження 1-кс/619/494/21) Доповідач ОСОБА_2
Категорія: скарги на бездіяльність
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
9 серпня 2021 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Харківського апеляційного суду у складі:
головуючого - ОСОБА_2 ,
суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4
секретаря - ОСОБА_5
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові апеляційну скаргу ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Дергачівського районного суду Харківської області від 06 травня 2021 року, якою повернуто скаргу ОСОБА_6 на постанову про закриття кримінального провадження, -
В С Т А Н О В И Л А:
Ухвалою слідчого Дергачівського районного суду Харківської області від 06 травня 2021 року повернуто скаргу ОСОБА_6 на постанову про закриття кримінального провадження.
Не погодившись з вказаною ухвалою слідчого судді, ОСОБА_6 звернувся з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу слідчого судді Дергачівського районного суду Харківської області від 06 травня 2021 рокута направити справу для розгляду до суду першої інстанції . В обґрунтування посилався на недотримання органом досудового розслідування вимог ч. 6 ст. 284 КПК України, якою встановлено, що копія постанови про закриття кримінального провадження надсилається заявнику, потерпілому, прокурору. Вказав, що ним було зазначено, що копію постанови про закриття кримінального провадження вручена представнику ДП «ХЛНДС» ОСОБА_6 у приміщенні ВП №3 ХРУП№3 ГУНП в Харківській області 28 квітня 2021 року. Матеріали справи не містять доказів направлення постанови про закриття кримінального провадження. Ціллю надсилання копії постанови є її можливість оскарження в порядку ст. 303 КПК України. У КПК України не визначено конкретний спосіб, яким копія постанови надсилається заявнику чи потерпілому, простою чи рекомендованою поштою. Вважає, що зазначення реєстраційної дати вихідного документу, як доказу дати направлення постанови про закриття кримінального провадження, є безпідставним. Вказане питання, на думку апелянта, повинно бути досліджене під час розгляду скарги на постанову про закриття кримінального провадження. Тому вважає, що рішення слідчого є незаконним та необґрунтованим, а тому підлягає скасуванню.
Сторони в судове засідання не з`явились, були належним чином повідомлені про дату та час розгляду справи, будь-яких заяв від них не надходило.
За наведених вище обставин враховуючи стислі строки, регламентовані ч.2 ст.422 КПК України колегія суддів вважає за можливе провести апеляційний перегляд ухвали слідчого судді за відсутністю сторін, належним чином повідомлених про час та місце проведення апеляційного розгляду, так як відповідно до вимог ч.4 ст.405 КПК України дані обставини не є перешкодою для апеляційного розгляду.
На підставі ч.4 ст.107 КПК України, у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
За таких обставин колегія суддів дійшла висновку про можливість проведення розгляду без участі сторін та без фіксування судового засідання технічними засобами.
Заслухавши доповідь судді, дослідивши матеріали судового провадження, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.
Повертаючи ОСОБА_6 йогоскаргу на постанову про закриття кримінального провадження на підставі п. 3 ч. 2 ст. 304 КПК України, слідчий суддя мотивував тим, що для особи, яка оспорює постанову про закриття кримінального провадження початком перебігу строку для подання скарги є дата отримання особою її копії. Посилаючись на те, що заявником не було надано слідчому судді жодного належного доказу на підтвердження того, коли саме ним отримано оскаржувану постанову, окрім власноруч відображеної дати з підписом на листах з відповідями, слідчий суддя дійшов висновку про повернення скарги, зазначивши при цьому, що заявник не був позбавлений права протягом тривалого часу, а саме з 19 серпня 2020 року на отримання інформації про закриття кримінального провадження.
Колегія суддів не погоджується з таким висновком слідчого судді з наступних підстав.
Відповідно до п.3 ч.1 ст.303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені рішення слідчого про закриття кримінального провадження - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником.
Скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою, як зазначено в ч. 1 ст. 304 КПК України, протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.
Як зазначено скаржником, оскаржувану постанову слідчого від 19.08.2020 він отримав особисто у ВП №3 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області 28.04.2021, посилаючись на те, що слідчим вказана постанова засобами поштового зв`язку не направлялась.
До суду ОСОБА_6 звернувся 05 травня 2021 року, тобто дотримуючись 10-денного строку на оскарження постанови про закриття кримінального провадження. Враховуючи час отримання скаржником постанови про закриття кримінального провадження 28.04.2021, останній день строку на оскарження бездіяльності спливав 08 травня 2021 року, який був вихідним днем. Враховуючи положення ст. 115 КПК України, якщо закінчення строку, який обчислюється днями або місяцями, припадає на неробочий день, останнім днем цього строку вважається наступний за ним робочий день, а тому таким днем є 10 травня 2021 року.
Беручи до уваги, що заявник звернувся до суду 05 травня 2021 року, то 10-денний строк на оскарження постанови слідчого ВП №3 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області від 19.08.2020 ним не пропущений.
При цьому, слід зазначити, що ОСОБА_6 посилався на те, що копія зазначеної постанови слідчим не надсилалась, а отримав він її лише 28.04.2021, особисто у ВП №3 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області, у зв`язку з чим просив поновити йому строк на оскарження постанови слідчого від 19.08.2020. Вказані доводи скаржника можливо було перевірити лише під час розгляду скарги по суті, дослідивши матеріали кримінального провадження на підтвердження або спростування доводів скаржника щодо не надсилання слідчим потерпілому копії оскаржуваної постанови від 19.08.2020. Проте, слідчим суддею не було взято до уваги вказані доводи ОСОБА_6 .
Право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності слідчого судді, прокурора, керівника слідчого органу, слідчого є однією із найважливіших гарантій захисту громадянами своїх прав та свобод від їх порушення як з боку органів, що здійснюють розслідування та судовий контроль у кримінальному провадженні, так і з боку інших осіб, що беруть участь у ньому. Стаття 24 КПК також гарантує кожному право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому КПК.
Кримінальне провадження, відповідно до норм ст. 8 КПК України, здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.
Засада верховенства права є загальнообов`язковою нормою кримінального провадження найвищого рівня, оскільки вона охоплює не лише провадження в справах про вчинення кримінальних правопорушень, а й сучасний правопорядок України в цілому, її дія поширюється на всі органи державної влади, їх службових осіб у всіх сферах діяльності - нормотворчій, правоохоронній, правозастосовчій. Частина 1 ст. 8 Конституції України констатує, що в Україні визнається і діє принцип (засада) верховенства права. Тож ця засада має конституційний характер і за своїм змістом охоплює комплекс національних інститутів, правових механізмів та процедур, які є обов`язковими для того, аби особа мала можливість захистити свої права, свободи і законні інтереси від сваволі з боку держави (її органів і службових осіб) та зберегти свою гідність.
Засада верховенства права, яка лежить в основі кримінального провадження, широко використовується при обґрунтуванні своїх рішень Європейським судом з прав людини. Правові позиції, сформульовані у цих рішеннях, які мають обов`язково враховуватися судами України. В результаті тривалого і динамічного ("живого") тлумачення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод Євросуд сформулював низку правоположень, які охоплюються верховенством права. Серед них основним є забезпечення права людини на справедливий суд. Це право відповідно до названої Конвенції та інтерпретації його Євросудом включає: а) право на гарантований доступ до суду; б) право на законного компетентного і безстороннього суддю; в) право викласти свою позицію в суді; г) право на ефективні засоби юридичного захисту в суді; г) право на справедливий судовий розгляд; д) право на презумпцію невинуватості у кримінальному провадженні; є) право на розумний строк розгляду справи; є) право на відкритий розгляд справи (за винятком обумовлених випадків).
Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини та Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод людини.
Зокрема, вимогами ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод закріплено право на справедливий суд, де право бути заслуханим судом є однією з базових гарантій учасника судового спору (рішення у справі Претто проти Італії Pretto and Others v. Italy, 8 December 1983, Series A no. 71)
У справі Голдер (Golder, 21.02.1975, Series A, №4451/70) проти Об`єднаного Королівства суд зазначив: «на думку Суду, було б немислимим, щоб стаття 6 пункт перший містила детальний опис наданих сторонам процесуальних гарантій і не захищала би в першу чергу те, що дає можливість практично користуватися такими гарантіями доступу до суду. Такі характеристики процесу, як справедливість, публічність, динамізм, позбавляються сенсу, якщо немає самого судового розгляду. Все вищенаведене свідчить про те, що право доступу до правосуддя є одним із невід`ємних складових права, гарантованого пунктом 1 статті 6 Конвенції.
Враховуючи вищевикладене, а також беручи до уваги норми ст. 7 КПК України, якими закріплені загальні засади кримінального провадження, до яких, серед інших, відносяться: доступ до правосуддя та обов`язковість судових рішень і забезпечення права на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності, з метою їх дотримання та гарантій, які вони надають учасникам судового провадження, колегія суддів вважає, що в даному випадку слідим суддею передчасно повернуто скаржнику його скаргу на бездіяльність.
Повертаючи скаргу ОСОБА_6 на підставі п. 3 ч. 2 ст. 304 КПК України, слідчий суддя не врахував вказані вимоги ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а саме право на справедливий суд, зокрема право бути заслуханим судом, яка є однією з базових гарантій учасника судового спору
Судова колегія приймає до уваги доводи заявника, як поважну причину для поновлення строку оскарження та поновлює ОСОБА_6 строк на оскарження постанови слідчого про закриття кримінального провадження від 19.08.2020.
За таких обставин, апеляційна скарга підлягає задоволенню, а ухвала слідчого судді Дергачівського районного суду Харківської області від 06 травня 2021 року скасуванню, з направленням матеріалів провадження до суду першої інстанції для розгляду скарги по суті, за відсутності інших процесуальних перешкод.
На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 376, 404, 405, 407, 418, 422 КПК України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А :
Апеляційну скаргу ОСОБА_6 задовольнити.
Ухвалу слідчого судді Дергачівського районного суду Харківської області від 06 травня 2021 рок скасувати та постановити нову ухвалу.
Скаргу ОСОБА_6 на постанову про закриття кримінального провадження від 05.05.2021 повернути до суду першої інстанції для виконання вимог, передбачених ст.ст. 304-306 КПК України та розгляду по суті за відсутності інших процесуальних перешкод.
Ухвала апеляційного суду оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий

Судді