Справа № 461/273/19
Провадження № 1-во/461/4/21
УХВАЛА

23.02.2021 року місто Львів

Галицький районний суд міста Львова у складі головуючого судді Стрельбицького В.В., за участю секретаря судового засідання Собко В.В., розглянувши заяву прокурора Львівської місцевої прокуратури №1 Верхоляка Р.Є. про виправлення описки у вироку суду,

встановив:

Вироком Галицького районного суду м. Львова від 03 жовтня 2021 року ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.185 КК України та призначено йому покарання у виді обмеження волі на строк 1 (один) рік шість місяців. На підставі ч.4 ст.70 КК України, за сукупністю злочинів шляхом поглинення менш суворого покарання за цим вироком, більш суворим покарання за вироком Личаківського районного суду м. Львова від 28.05.2019 року, остаточно призначено ОСОБА_1 покарання у виді позбавлення волі на строк 2 (два) роки. На підставі ст.75 КК України звільнено засудженого від відбування покарання, з випробуванням з призначенням іспитового строку на 1 (один) рік та покладенням на нього обов`язків, передбачених ст.76 КК України.

Прокурор подав до суду заяву, у якій просить виправити описку у вироку суду, виклавши резолютивну частину вироку наступним чином: «…остаточно призначити ОСОБА_1 покарання у виді обмеження волі на строк 2 (два) роки».

Покликається на те, що у мотивувальній частині вироку зазначено, що 28 травня 2019 року Личаківським районним судом м. Львова ОСОБА_1 засуджено за ч.2 ст.185 КК України до остаточного покарання у виді 2-ох років обмеження волі. Відтак, у тексті вироку допущено технічну помилку.

Відповідно до ч.1 ст.379 КПК, суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.

Як убачається з матеріалів справи, суд 30.10.2019 року ухвалив вирок, яким визнав винним ОСОБА_1 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.185 КК України, призначивши йому остаточне покарання на підставі ч.4 ст.70 КК України у виді позбавлення волі на строк 2 (два) роки. На підставі ст.75 КК України звільнено засудженого від відбування покарання, з випробуванням з призначенням іспитового строку на 1 (один) рік та покладенням на нього обов`язків, передбачених ст.76 КК України.

У резолютивній частині вироку зазначено, що за злочин вчинений ним у межах даного кримінального провадження (за епізодом від 24.12.2018 року) засудженому призначено покарання у виді одного року шести місяців обмеження волі.

Надалі у резолютивній частині наведено, що ОСОБА_1 , на підставі ч.4 ст.70 КК України, остаточно призначено покарання у виді позбавлення волі на строк 2 (два) роки.

Таким чином у резолютивній частині наведено вид і розмір покарання, а також положення закону на підставі якого визначено остаточне покарання.

Відповідно до ч. 1 ст. 379 КПК України, суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.
Частиною другою статті 379 КПК України встановлено, що питання про внесення виправлень суд вирішує в судовому засіданні. Учасники судового провадження повідомляються про дату, час і місце засідання. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені, не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.
Доводи прокурора стосовно внесення зміни у резолютивну частину вироку не ґрунтується на законі, оскільки виправлення допущених у вироку описок допускається, якщо це не стосується зміни суті судових рішень. Натомість вирішення питання щодо допущених судом порушень при призначенні покарання віднесено до компетенції суду апеляційної чи касаційної інстанції і не є опискою, яка може бути виправлена судом першої інстанції самостійно.
Отже, зміст заяви (клопотання) прокурора суперечить гарантіям правової визначеності, «незмінності судового рішення».
Виправлення описки, про яке клопоче прокурор, вплине в цілому на зміст прийнятого рішення та змінить призначене для засудженого покарання, порушить дотримання принципу правової визначеності.
Суд також враховує, що однією з гарантій забезпечення правової визначеності, елементом стабільності судового рішення та його законної сили є його незмінність. Суд, який ухвалив (постановив) рішення, після його проголошення, не має права його змінити або скасувати ("незмінність судового рішення")
Таким чином, заява прокурора задоволенню не підлягає.
Керуючись ст.379 КПК України, -

постановив:

У задоволенні заяви прокурора Львівської місцевої прокуратури №1 Верхоляка Р.Є. про виправлення описки у вироку суду - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом семи днів з дня її проголошення.

Головуючий суддя Стрельбицький В.В.