Справа № 369/6254/21
Провадження № 1-кс/369/1228/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22.06.2021 м. Київ

Слідчий суддя Києво-Святошинського районного суду Київської областi ОСОБА_1 ,
за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

адвоката ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна в межах кримінального провадження № 0000022, -

ВСТАНОВИВ:

Адвокат ОСОБА_3 , діючи в інтересах ОСОБА_4 , звернувся до слідчого судді Києво-Святошинського районного суду Київської області із клопотанням про скасування арешту майна в межах досудового розслідування кримінального провадження № 0000022.

09.06.2021 на запит слідчого судді про витребування матеріалів кримінального провадження № 0000022 від прокурора Києво-Святошинської окружної прокуратури ОСОБА_5 надійшла копія постанови заступника керівника Київської обласної прокуратури ОСОБА_6 , відповідно до якої здійснення досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні доручено СУ ГУНП в Київській області, місцем здійснення досудового розслідування визначено місце розташування СУ ГУНП в Київській області.

В судовому засіданні адвокат ОСОБА_3 підтримав заявлені вимоги у повному обсязі, просив їх задовольнити.

Інші учасники процесу в судове засідання не з`явились, про дату, час та місце його проведення повідомлялись, їх неявка не перешкоджає розгляду справи.
Слідчий суддя, заслухавши пояснення заявника, дослідивши матеріали скарги, зазначає наступне.
Частиною 1 ст. 5 КПК України встановлено, що процесуальна дія проводиться, а процесуальне рішення приймається згідно з положеннями цього Кодексу, чинними на момент початку виконання такої дії або прийняття такого рішення.
Вимогами ч. 2 ст. 132 КПК України передбачено, що клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається: 1) до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, якщо інше не передбачено пунктом 2 цієї частини; 2) у кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду.
Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Встановлення правил підсудності має важливе значення для правильного функціонування судової системи, а також для виконання судами покладених на них завдань і визначення суду, компетентного здійснювати кримінальне провадження щодо конкретного кримінального правопорушення. Підсудність є ефективним засобом, який сприяє тому, щоб конкретна кримінальна справа розглядалася і вирішувалася судом законним, компетентним, незалежним і неупередженим, як того вимагають ст. 7 Загальної декларації прав людини та ч. 1 ст. 14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права.
Згідно з пунктом 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (надалі Конвенція) «кожен при встановленні обґрунтованості будь-якого кримінального обвинувачення, висунутого проти нього, має право на розгляд судом, встановленим законом». А відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до підсудності якого вона віднесена процесуальним законом.
За допомогою правил про підсудність забезпечується також рівність всіх громадян перед законом і судом (ст. 24 Конституції України та ст. 10 КПК України). Будучи одним з проявів цієї конституційної засади, чітко встановлена законом підсудність набуває ознак суб`єктивного права людини на законного суддю, тобто права будь-якої людини знати наперед, який саме суд і в якому складі відповідно до закону правомочний здійснювати стосовно нього судове провадження, якщо така необхідність виникне.
Пунктом 18 ст. 3 КПК України визначено, що слідчий суддя суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, та у випадку, передбаченому статтею 247 цього Кодексу, - голова чи за його визначенням інший суддя відповідного апеляційного суду.
Згідно з ч. 3 ст. 26 КПК України слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом. Враховуючи сферу дії принципу диспозитивності, процесуальний закон чітко зазначає у який спосіб суд, слідчий суддя вирішують питання. Таким чином, слідчий суддя має вирішувати питання, які віднесені до його повноважень процесуальним законом і саме в спосіб, передбачений процесуальними нормами.
Положеннями ч. 6 ст. 9 КПК України визначено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою ст. 7 цього Кодексу.
Виходячи аналізу норм КПК України, судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, що здійснює досудове розслідування, а тому, з урахуванням положень ч. 6 ст. 9 КПК України, зазначене правило застосовується й до розгляду скарг, клопотань, територіальна підсудність щодо яких прямо не визначена процесуальним законом.
Таким чином, скарги, клопотання в межах досудового розслідування кримінального провадження розглядаються слідчим суддею місцевого суду в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.
В свою чергу, за положеннями ст. 38 КПК України органами досудового розслідування є органи, що здійснюють досудове слідство і дізнання. Досудове слідство здійснюють: 1) слідчі підрозділи: а) органів Національної поліції; б) органів безпеки; в) органів, що здійснюють контроль за додержанням податкового законодавства; г) органів Державного бюро розслідувань; 2) підрозділ детективів, підрозділ внутрішнього контролю Національного антикорупційного бюро України.
При цьому, у таких випадках не можна керуватися положенням ч. 1 ст. 32 КПК України, яке, з огляду на зміст цієї статті та її місце у структурі КПК України, стосується лише суду, який здійснює кримінальне провадження як орган, що розглядає справу по суті (ч. 1 ст. 3, ст. 30, ст. 31 КПК України), і не регламентує діяльність слідчого судді.
Як вбачається із постанови від 27.05.2021 заступника керівника Київської обласної прокуратури ОСОБА_6 , у кримінальному провадженні № 0000022 визначено підслідність за СУ ГУНП в Київській області.

З огляду на зазначене, розгляд клопотання про скасування арешту майна в межах означеного кримінального провадження повинен здійснюватися судом у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться СУ ГУНП в Київській області.

Разом з тим, СУ ГУНП в Київській області знаходиться за адресою: м. Київ, вул. Володимирська, 15, тобто розташоване поза межами територіальної юрисдикції Києво-Святошинського районного суду Київської області, а відтак, застосовуючи аналогію закону (п. 2 ч. 2 ст. 304 КПК України), клопотання слід повернути особі, яка його подала.
На підставі викладеного, керуючись ст. 170, 173, 174 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна в межах кримінального провадження № 0000022 повернути особі, яка його подала.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1