УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа №:755/8724/18

Провадження №: 1-кс/755/3117/21

"28" липня 2021 р.

м. Київ

Дніпровський районний суд м. Києва (далі Суд) у складі слідчої судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні звернення/клопотання ОСОБА_3 та ОСОБА_4 у рамках кримінального провадження унесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 15.05.2017 за № 0006797, за ознаками кримінального правопорушення (злочину) передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України, установив:

ОСОБА_3 та ОСОБА_4 звернулися до слідчого судді цього місцевого суду у рамках кримінального провадження унесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 15.05.2017 за № 0006797, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України, зі зверненням (заявами), які за своєю суттю є клопотанням, та, після його (їх) уточнення, у порядку ч. 3 ст. 26 КПК, у кінцевій редакції виносять на розгляд питання про забезпечення умов та алгоритмів, які дадуть змогу відшкодувати завдану їм шкоду діями ОСОБА_5 ( ОСОБА_6 ), у т.ч. шляхом арешту її майна (банківських вкладів, квартири), яке умотивоване дійсністю у провадженні передумов регламентованих ст.ст. 132, 139-140, 170 КПК, адже ОСОБА_3 було подано до Дніпровського УП ГУ НП в м. Києві заяву про незаконне заволодіння його грошовими коштами останньою після їх знайомства за допомогою оголошень у газеті «Ваша судьба».

У судове засідання сторони будучи повідомленими про нього згідно ст. 135 КПК України, не з`явилися, у зв`язку з чим, слідчий суддя беручи до уваги положення ст.ст. 22, 26, 172 вказаного Кодексу в частині того, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом з урахуванням строків розгляду звернень даного типу, вважає за можливе, у даному конкретному випадку, перейти до його розгляду по суті у відсутність вказаних сторін та дослідивши матеріали судового провадження, приходить до наступного.

Завданням слідчого судді відповідно до пункту 18 частини першої статті 3 КПК України є здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, відповідно з огляду на те, що заявник у своїх зверненнях прямо указує на порушення його прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, дане питання підлягає відповідному аналізу слідчим суддею, у порядку розгляду даного звернення по суті.

З урахуванням того, що способи такого контролю обмежені визначеною кримінальним процесуальним законом процедурою, яка передбачає, в тому числі, чіткий розподіл повноважень і недопустимість заміщення слідчим суддею, як і судом, функцій органів державного обвинувачення та досудового розслідування (див. постанову ВП ВС від 04.04.2019 у провадженні № 11-945сап18).

Та того, що як установлено слідчим суддею (ухвала від 02.05.2020 провадження № 1-кс/755/2057/19, кримінальне провадження це ж) Дніпровським УП ГУ НП в м. Києві розслідується кримінальне провадження за заявою ОСОБА_3 про незаконне заволодіння грошовими коштами ОСОБА_6 (у даному зверненні заявника ОСОБА_7 ). Під час досудового розслідування встановлено, що заявник познайомився зі ОСОБА_6 за допомогою оголошень у газеті «Ваша судьба» та в подальшому проживав разом з нею, й передавав їй грошові кошти на підставі розписки. Відповідно ж до загальнодоступних баз даних міграційної служби, даний паспортний документ не є таким, що втрачений або викрадений.

Таким чином, на час розгляду даного звернення в суді у рамках кримінального провадження унесеного до ЄРДР 15.05.2017 за № 0006797 факт повідомлення певних осіб про підозру не установлений.

Відповідно, аналізуючи винесені на розгляд заявником питання, у порядку ч. 3 ст. 26 КПК, яка регламентує, що слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на розгляд сторонами, слідчий суддя відмічає таке.

Заявники уважають доречним компенсувати завдані їм збитки за рахунок Шкуропат, у т.ч. за рахунок її вкладів в банківських установах та вартості квартири за адресою: АДРЕСА_1 .

Ці дії мають бути учинені з метою забезпечення відшкодування завданих збитків матеріального характеру у сумі 17 000 грн. та моральної шкоди у розмірі 10 000 грн.

Тобто, ідеться фактично про питання арешту її майна, відповідно і Суд аналізує це звернення в такому ключі, а саме через призму ст.ст. 170-173 КПК.

Так, відповідно до ст. 171 КПК з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

Згідно п. 4 ч. 2 ст. 170 КПК арешт майна допускається з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов).

Частиною 6 статті 170 КПК регламентовано, що у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

В цій сиутації, не установлено факту того, що ОСОБА_8 у цьому кримінальному провадженні має статус підозрюваного, що відповідно до ч. 6 ст. 170 КПК унеможливлює арешт її майна з метою визначеною п. 4 ч. 2 цієї ж статті Кодексу.

Як наслідок, слідчий суддя, не убачає підстав для арешту майна Шкуропат з підстав наведених заявником.

Інших питань на розгляд, у порядку ч. 3 ст. 26 КПК, заявник не виносить.

За таких обставини, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин провадження, які йому відомі, на час розгляду скарги, керуючись законом, оцінюючи кожний доказ, що наявний у провадженні, з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку вважає,за необхідне відхилити дане звернення заявника з наведених вище передумов.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 1-29, 170-173, 369-372, 376 КПК України Суд постановив:

відмовити у задоволенні звернення/клопотання ОСОБА_3 та ОСОБА_4 у рамках кримінального провадження унесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 15.05.2017 за № 0006797.

Ухвала слідчого судді щодо питання арешту майна, відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 309 КПК, може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідча суддя Оксана БІРСА