Справа № 953/8303/21
н/п 1-кс/953/4427/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"06" травня 2021 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участю: секретаря судовий засідань - ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3
слідчого ОСОБА_4 ,
захисника - адвоката ОСОБА_5 ,
підозрюваного - ОСОБА_6 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань у приміщенні суду в м. Харкові клопотання слідчої СВ Харківського РУП №1 ГУНП в Харківській області майора поліції ОСОБА_7 , погоджене з прокурором Київської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 , за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000491 від 04.05.2021 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець Харківської області м. Куп`янськ, громадянин України, українець, не одружений, з середньою освітою, не працевлаштований, в силу ст.89 КК України не судимий, осіб на утриманні не маючий, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 ; фактично мешкаючий за адресою: АДРЕСА_2

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України, -

встановив:
06.05.2021 до суду надійшло клопотання слідчої СВ Харківського РУП №1 ГУНП в Харківській області майора поліції ОСОБА_7 , погоджене з прокурором Київської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 , за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000491 від 04.05.2021 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 .
На обґрунтування клопотання слідчий вказує, що СВ Харківського РУП №1 ГУНП в Харківській області проводиться досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000491 від 04.05.2021 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України.

Органом досудового розслідування встановлено, що 02 травня 2021 року у період часу з 14.00 год. по 19.00 год. (точний час в ході досудового розслідування не встановлений) ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, знаходячись за місцем свого фактичного місця мешкання, за адресою: АДРЕСА_2 , на ґрунті раптово виниклого конфлікту зі своєю співмешканкою ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , маючи злочинний умисел, спрямований на умисне протиправне заподіяння смерті іншій особі, усвідомлюючи при цьому суспільно - небезпечний характер та наслідки своїх дій, передбачаючи реальну можливість настання суспільно-небезпечних наслідків у вигляді настання смерті та бажаючи їх настання, діючи умисно, перебуваючи у кімнаті №1, наніс ймовірно кухонним ножем потерпілій ОСОБА_8 одне колото-різане поранення в область грудної клітини зліва, від котрого остання померла. Причиною смерті ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , відповідно до довідки ХОБСМЕ від 05.05.2021 стало: гостра крововтрата, проникаюче колото-різане поранення лівої половини грудної клітини.

05.05.2021 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України, а саме у вбивстві, тобто в умисному протиправному заподіянні смерті іншій людині.

В ході допиту в якості підозрюваного ОСОБА_6 винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України визнав повністю, пояснивши, що 02.05.2021 у денний час він разом зі своєю співмешканкою ОСОБА_8 перебував за місцем свого мешкання за адресою АДРЕСА_2 , де вони вживали спиртні напої, під час котрого у них стався конфлікт, в ході котрого він зі стола схватив кухонний ніж і наніс один удар в область грудної клітини, від чого ОСОБА_9 впала на підлогу обличчям вниз і у неї пішла кров. Зрозумів, що вона померла, він пішов з дому далі вживати алкогольні напої. Швидку медичну допомогу не викликав.

05.05.2021 року о 17 год. 00 хв. за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України у порядку ст. 208 КПК України фактично затримано ОСОБА_6 .

Слідчий в клопотанні посилається на те, що обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_6 підозри за ч. 1 ст. 115 КК України підтверджується зібраними по кримінальному провадженні доказами, а саме: рапортом інспектора ЧЧ Харківського РУП №1 ГУНП в Харківській області від 04.05.2021 про вчинення кримінального правопорушення; рапортом інспектора УПП в Харківській області ДПП ОСОБА_10 від 04.05.2021; протоколом огляду трупа від 04.05.2021 під час котрого за адресою: АДРЕСА_2 був виявлений труп гр. ОСОБА_8 з колото-різаним поранення грудної клітини зліва та вилучено речі з нашаруванням речовини бурого кольору; довідкою з ХОБСМЕ від 05.05.2021, згідно котрої причиною смерті гр. ОСОБА_8 стало: гостра крововтрата, проникаюче колото-різане поранення лівої половини грудної клітини; протоколом огляду місця події від 05.05.2021 за адресою: м. Харків, вул. Дмитрівська, 14, а саме секційної зали ХОБСМЕ де розташований труп ОСОБА_8 , під час котрого були вилучені речі ОСОБА_8 на котрих маються нашарування речовини бурого кольору; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 , котрий є знайомим ОСОБА_8 та ОСОБА_6 та котрий 04.05.2021 за адресою: АДРЕСА_2 виявив лежачу на підлозі ОСОБА_8 без ознак життя; протоколом допиту свідка ОСОБА_12 , котрий є знайомою ОСОБА_8 та ОСОБА_6 , котрою 04.05.2021 за адресою: АДРЕСА_2 була виявлена ОСОБА_8 без ознак життя; протоколом допиту свідка ОСОБА_13 , котра є власником буд. АДРЕСА_2 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_14 , котра пояснила, що за адресою АДРЕСА_2 проживала ОСОБА_15 зі своїм співмешканцем, котрі вели аморальний спосіб життя. 03.05.2021 вона бачила співмешканця ОСОБА_15 , котрий був в стані алкогольного сп`яніння і йшов до дому де він мешкав разом з ОСОБА_15 і у нього в руках був пакет з піцою та пляшка горілка під рукою; протоколом допиту свідка ОСОБА_16 , у котрій ОСОБА_6 03.05.2021 купив у неї пляшку самогона, при цьому за напій він заклав мобільний телефон «Айфон»; протоколом впізнання особи за фотознімками, під час котрого свідок ОСОБА_16 впізнала чоловіка, котрий заклав мобільний телефон, а саме ОСОБА_6 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_17 , котрий на протязі 5 років знайом з чоловіком на імья ОСОБА_18 , котрий просить милостинь біля «Благовещенского собора» та мешкає зі своєю співмешканкою ОСОБА_15 . 03.05.2021 ОСОБА_18 прийшов до нього додому з пляшкою самогона та повідомив, що посварився з ОСОБА_15 та залишився у нього на ніч, після чого, 04.05.2021 ОСОБА_18 пішов; протоколом впізнання особи за фотознімками, під час котрого свідок ОСОБА_17 впізнав на одному з фотознімках свого знайомого ОСОБА_18 , а саме ОСОБА_6 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_19 від 05.05.2021, котра є рідною тіткою померлої ОСОБА_8 .

Підставою для звернення до слідчого судді із клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою вважає наявність достатніх підстав вважати, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину та наявність ризиків, передбачених пунктами 1,3,5 ч.1 ст. 177 КПК України.
Сторона обвинувачення у судовому засіданні клопотання про обрання підозрюваному ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підтримала.
Прокурор зазначив, що зібрані на час розгляду клопотання докази свідчать про обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК та підтверджують наявність ризиків, передбачених ч.1 ст. 177 КПК України. Обрання більш м`якого запобіжного заходу не забезпечить виконання належної процесуальної поведінки підозрюваного, у зв`язку з чим, сторона обвинувачення просила застосувати відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, без визначення застави.
Підозрюваний під час розгляду клопотання відмовився надавати пояснення, однак зазначив, що він не винний, не наносив ударів ОСОБА_8 і її не вбивав, від всіх показань, які надавав раніше відмовляється. Вказував, що не згоден з клопотанням прокурора, він хоче поїхати в Київ або ще кудись.
Захисник підозрюваного в судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечував, підтримавши позицію ОСОБА_6 , посилаючись на недоведеність стороною обвинувачення ризиків, передбачених ст. 177 КПК України та відсутність обґрунтованої підозри. Просив у задоволені клопотання відмовити та застосувати до підозрюваного інший запобіжний захід, не пов*язаний з триманням під вартою.
Слідчий суддя, вислухавши думку сторін кримінального провадження, дослідивши надані матеріали та докази, прийшов до наступного висновку.
В провадженні Харківського РУП №1 ГУНП в Харківській області перебуває кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000491 від 04.05.2021, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України.
Відповідно до ст. 177 КПК України метою запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування або суду, перешкоджати кримінальному провадженню, незаконно впливати на потерпілих, свідків, тощо, вчинити інше кримінальне правопорушення, а підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити такі дії: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, згідно ст. 178 КПК України, враховується: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; міцність соціальних зав`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; майновий стан підозрюваного; наявність судимостей у підозрюваного; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.
Таким чином, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: - наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; - наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; - недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (ч. 1 ст. 194 КПК України).
Щодо наявності обґрунтованої підозри слідчий суддя зазначає наступне.
Відповідно до ч.5 ст. 9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ), яка відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права.
Оскільки положення кримінального процесуального законодавства не розкривають поняття «обґрунтованості підозри», в оцінці цього питання слідчий суддя користується практикою ЄСПЛ.
У своїх рішеннях, зокрема, «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук та Йонкало проти України», Європейський суд з прав людини наголошує, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.
«Обґрунтована підозра» існує тоді, коли факти, якими обґрунтовується затримання, можна «розумно» вважати такими, що підпадають під опис одного з правопорушень, визначених у законі про кримінальну відповідальність. Тобто явно не може йтися про наявність «обґрунтованої підозри», якщо дії, у вчиненні яких підозрюється особа, не становлять кримінального правопорушення на момент учинення (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Волох проти України»).
При цьому, факти що підтверджують обґрунтовану підозру не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок. Стандарт доказування «обґрунтована підозра» не передбачає, що уповноважені органи мають оперувати доказами, достатніми для пред`явлення обвинувачення чи ухвалення обвинувального вироку, що пов`язано з меншою мірою ймовірності, необхідною на ранніх етапах кримінального провадження для обмеження прав особи
Уявлення про «обґрунтовану підозру» має ґрунтуватися поміж інших факторів, на двох ключових критеріях: суб`єктивному та об`єктивному.
Перший критерій означає, що підозра має бути добросовісною, тобто особа, яка виконала затримання та оголосила підозру, має щиро підозрювати особу у вчиненні кримінального правопорушення, другий - що об`єктивно існують дані про скоєне кримінальне правопорушення і причетність особи до вчинення правопорушення. Такими даними можуть бути дії самого підозрюваного, наявні документи, речові докази, показання очевидців тощо.
Крім цього, у рішенні ЄСПЛ у справі «Феррарі-Браво проти Італії» №9627/81 від 14 березня 1984 року суд зазначив, що «питання про те, що арешт або тримання під вартою до суду є виправданими тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, ставити не можна, оскільки це є завданням попереднього розслідування, сприяти якому має й тримання під вартою»; у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» №14310/88 від 23 жовтня 1994 року «факти, які є причиною виникнення підозрі не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування вирок) чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процес) кримінального розслідування».
05.05.2021 року о 17 год. 00 хв. за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України у порядку ст. 208 КПК України фактично затримано ОСОБА_6 .

05.05.2021 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення злочину, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України, а саме у вбивстві, тобто в умисному протиправному заподіянні смерті іншій людині.

Слідчим суддею встановлено, що на час вчинення інкримінованого кримінального правопорушення, ОСОБА_6 є осудним та досяг повноліття.
За результатами розгляду даного клопотання про застосування запобіжного заходу слідчим суддею встановлено, що висновки органу досудового розслідування про наявність підозри у вчиненні ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбачене ч.1 ст. 115 КК України, не є очевидно необґрунтованими чи недопустимими, виходячи з наданих стороною обвинувачення доказів: даними, що містяться в рапорті інспектора ЧЧ Харківського РУП №1 ГУНП в Харківській області від 04.05.2021 про вчинення кримінального правопорушення; рапортом інспектора УПП в Харківській області ДПП ОСОБА_10 від 04.05.2021; протоколі огляду трупа від 04.05.2021; протоколі огляду місця події від 05.05.2021 за адресою: АДРЕСА_2 ; протоколі допиту свідка ОСОБА_11 ; протоколі допиту свідка ОСОБА_12 , ОСОБА_13 ; ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_19 .

З огляду на зазначене, не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій ОСОБА_6 , виходячи з наявних у суду матеріалів клопотання, слідчий суддя дійшов висновку про наявність обґрунтованої підозри щодо вчинення ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України за викладених у клопотанні обставин.
А тому, вказане може бути підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження у виді запобіжного заходу.
Щодо наявності ризиків, передбачених ч.1 ст. 177 КПК України слідчий суддя зазначає наступне.
Згідно ч. 1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.
Слідчий суддя враховує наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ст. 177 КПК України, а саме те, що підозрюваний: з метою уникнення покарання за вчинене кримінальне правопорушення підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду.
Зокрема, ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідування («Бекчиєв проти Молдови» §58). Серйозність покарання є ревалентною обставиною в оцінці ризику того, що обвинувачений може втекти («Ідалов проти Росії», «Гарицьки проти Польщі», «Храїді проти Німеччини», «Ілійков проти Болгарії»), а наявність судимості може стати підставою для обґрунтування того, що обвинувачений може вчинити новий злочин («Сельчук проти Туреччини», «Мацнеттер проти Австрії»).
Надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування та суду, слідчий суддя бере до уваги, що існує певна ймовірність того, що останній з метою уникнення покарання, передбаченого за вчинення інкримінованого йому злочину може вдатися до відповідних дій, враховуючи відсутність міцних соціальних зв`язків; відсутність офіційного місця роботи та заробітків.
При встановленні наявності ризику впливу на свідків у цьому кримінальному провадженні, слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні та підозрюваних, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини 1, 2 статті 23, стаття 224 КПК). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина 4 статті 95 КПК).
За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.
Вищезазначене дає підстави обґрунтовано припускати ймовірну можливість незаконного впливу зі сторони підозрюваного на свідків.
Ризик щодо можливості вчинити інше кримінальне правопорушення підтверджується тими обставинами, що підозрюваний був раніше судимий, не має постійного місця проживання в Харкові, не має офіційних та законних джерел отримання прибутку, з його слів жебракує, за місцем реєстрації в м. Куп*янськ не проживає тривалий час, родичів не має.
Крім того, слідчий суддя враховує, що ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке відповідно до ст. 12 КК України є особливо тяжким злочином, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі до 15 років, а також дані щодо особи підозрюваного, який, раніше судимий, офіційно не працює та не має офіційних джерел отримання прибутку, тобто не має стійких соціальних зв`язків, та виявляє підвищену соціальну небезпеку.
Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин.
Згідно сформованої практики Європейського суду з прав людини, Право людини на свободу є основоположним, але не абсолютним та може бути обмежено з огляду на суспільний інтерес. Тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи. Застосовуючи запобіжний захід у виді тримання під вартою, необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони прав і інтересів як суспільства, так і потерпілого. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суспільства більшої суворості в оцінці цінностей суспільства («Летельє проти Франції»).
З урахуванням конкретних обставин вчинення кримінального правопорушення, яке інкримінується підозрюваному, даних про особу підозрюваного, з урахуванням характеру та тяжкості злочину, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_6 , сукупність обставин, на підставі яких встановлено наявність ризиків, передбачених у статті 177 КПК України, вказує на недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для забезпечення підозрюваним виконувати покладених на нього процесуальних обов`язків та запобіганню спробам вчинити дії, передбачені ч.1 ст. 177 КПК України.
За таких підстав, те, що злочин у вчинені якого підозрюється ОСОБА_6 є особливо тяжким кримінальним правопорушенням, а отже у цьому кримінальному провадженні наявний суспільний інтерес, який полягає у необхідності захисту високих стандартів охорони прав як інтересів суспільства, слідчий суддя вважає, що для запобігання доведеним у суді ризикам, слід обрати підозрюваному саме такий запобіжний захід, про який прохає прокурор.
Спираючись на норми ст. 178 КПК України, якими встановлено ті обставини, що враховуються при обрані запобіжного заходу, слідчий суддя приходить до висновку про можливість застосування відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, незважаючи на виключний характер цього запобіжного заходу. Підстав для застосування іншого запобіжного заходу, не пов*язаного з тирканням під вартою слідчий суддя не вбачає, враховуючи вищенаведені обставини.
Крім того, слідчий суддя відповідно до п. 5 ч. 4 ст. 183 КПК України, враховуючи підстави та обставини, передбачені ст. ст. 177, 178 КПК України, не визначає розмір застави у даному кримінальному провадженні відносно ОСОБА_6 , при застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання його під вартою, оскільки останній підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, що є наслідком смерть людини.
Керуючись ст.ст. 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 199, 206, 211, 213, 372, 376, 395 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:
Клопотання слідчої СВ Харківського РУП №1 ГУНП в Харківській області майора поліції ОСОБА_7 , погоджене з прокурором Київської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 , за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000491 від 04.05.2021 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 задовольнити.
Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах Державної установи «Харківський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України на 60 днів до 04.07.2021 включно, без визначення розміру застави.
Зобов`язати слідчого СВ Харківського РУП №1 ГУНП в Харківській області негайно повідомити близьких родичів підозрюваного ОСОБА_6 про взяття під варту останнього.
Встановити строк дії ухвали до 04.07.2021 включно.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення, а підозрюваним в той же строк, але з моменту отримання копії ухвали слідчого судді.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя - ОСОБА_1