22.07.2021
Справа № 642/2761/21
Провадження № 1-кc/642/2201/21
У Х В А Л А
І м е н е м У к р а ї н и

16 липня 2021 року м. Харків

Слідчий суддя Ленінського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши клопотання представника власника майна - адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна по кримінальному провадженню № 0000002 від 03.03.2021, -
В С Т А Н О В И В:

15 липня 2021 р. до Ленінського районного суду м. Харкова надійшло клопотання представника власника майна ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_3 з проханням скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Октябрського районного суду міста Полтави ОСОБА_5 від 19.03.2021 у справі №554/2371/20 арешт на земельні ділянки, що належать на праві приватної власності ОСОБА_4 , а саме: земельна ділянка площею 0,13 га (кадастровий номер :03:019:0523), що розташована за адресою: АДРЕСА_1 ; земельна ділянка площею 0,1314 га (кадастровий номер :03:019:0524), що розташована за адресою: АДРЕСА_1 ; земельна ділянка площею 0,1 га (кадастровий номер :03:019:0525), що розташована за адресою: АДРЕСА_1 ; земельна ділянка площею 0,12 га (кадастровий номер :03:019:0526), що розташована за адресою: АДРЕСА_1 ; земельна ділянка площею 0,13 га (кадастровий номер :03:019:0527), що розташована за адресою: АДРЕСА_1 ; земельна ділянка площею 0,11 га (кадастровий номер :03:019:0528), що розташована за адресою: АДРЕСА_1 ; земельна ділянка площею 0,1 га (кадастровий номер :03:019:0529), що розташована за адресою: АДРЕСА_1 .
В обґрунтування клопотання зазначено, що слідчими другого слідчого відділу (з дислокацією у місті Харкові) ТУ ДБР, розташованого у м. Полтаві, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000002, відомості про яке внесені до ЄРДР 03.03.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України.
В ході досудового розслідування нібито встановлено, що посадові особи ДП «Харківська лісова науково-дослідна станція» та ГУ Держгеокадастру у Харківській області неналежно виконували свої службові обов`язки щодо охорони лісу, в порушення ч.7 ст.20, ст.123 Земельного Кодексу, виділили у приватну власність земельну ділянку державної власності площею 0,8214 га за адресою: АДРЕСА_1 , з категорії земель лісогосподарського призначення.
Ухвалою слідчого судді Октябрського районного суду м. Полтави від 19.03.2021 у справі №554/2371/21, з метою недопущення втрати, зміни предмету злочину та в подальшому забезпечення відшкодування збитків у кримінальному провадженні, накладено арешт на земельні ділянки, належні ОСОБА_4 за кадастровими номерами :03:019:0525,:03:019:0529, :03:019:0528,:03:019:0526,:03:019:0523,:03:019:0524,:03:019:0527. Вважає, що ОСОБА_4 є добросовісним набувачем, арешт накладено необгрунтовано, із порушеннями вимог процесуального закону, тому він підлягає скасуванню.
В судове засідання представник власника майна ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_3 не з`явився, про дату та час судового засідання був належним чином повідомленим, що підтверджується наявною в матеріалах клопотання телефонограмою, клопотань про відкладення розгляду клопотання про скасування арешту майна не заявляв.

Слідчий Другого слідчого відділу (з дислокацією у м. Харкові) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Полтаві, ОСОБА_6 , будучи належним чином повідомлена про дату та час судового засідання також не з`явилася, разом з тим від неї надійшла заява, в якій вона просила розгляд клопотання проводити за її відсутності, вказавши, що проти задоволення клопотання про скасування арешту майна заперечує, та просила у задовленні клопотання відмовити в повному обсязі.

Згідно ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалось.

Дослідивши клопотання про скасування арешту майна та долучені до нього матеріали, враховуючи строки розгляду клопотання про скасування арешту майна, передбачені ч. 2 ст. 174 КПК України, слідчий суддя приходить до наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Згідно ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до ч. 2 ст. 174 КПК України, клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно тимчасовим вилученням майна.

В судове засідання представник власника майна ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_3 , яким подано клопотання не з`явився, хоча судом він викликався для участі у розгляді клопотання, клопотань про відкладення розгляду клопотання про скасування арешту майна не заявляв.

Неявка без поважної причини сторони кримінального провадження, якою подане клопотання про скасування арешту на майно, свідчить про фактичне не підтримання поданого клопотання, що має оцінюватись як підстава для відмови в задоволенні такого клопотання.

Виходячи з наведеного, дана норма пов`язує право слідчого судді на скасування арешту майна, накладеного за відсутності підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника, законного представника, іншого власника чи володільця майна, із можливістю надання особами, що не були присутніми в судовому засіданні і про права та законні інтереси яких вирішено питання судовим рішенням, доказів та матеріалів, які вказуватимуть, що арешт накладено необґрунтовано або в його застосуванні відпала потреба, доведеності перед слідчим суддею їх переконливості.

Разом з тим, особа, яка подала клопотання жодним чином не обґрунтовує, що арешт майна було накладено необґрунтовано, а також, що потреба в дії заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна на даний час відпала, що свідчить про те, що клопотання про скасування арешту майна є необґрунтованим.

Крім того, до матеріалів клопотання про скасування арешту майна не долучено будь-яких документів, які б підтверджували право власності громадянина ОСОБА_4 на майно на яке накладено арешт, що з урахуванням виключного переліку суб`єктів, які мають право на звернення до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна, свідчить про не доведення такою особою наявності правомочності у останньої на звернення до слідчого судді з таким клопотанням.

Викладене в сукупності свідчить, що особа, яка подала клопотання поверхнево підійшла до питання оформлення клопотання про скасування арешту майна, що з урахуванням необґрунтованості клопотання про скасування арешту майна, не підтвердження викладених у ньому обставин жодними доказами, свідчить про те, що таке клопотання задоволенню не підлягає.

Враховуючи, що представник власника майна ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_3 , не з`явився до судового засідання, тим самим не підтримав клопотання у судовому засіданні, з урахуванням принципу диспозитивності, передбаченого ст. 26 КПК України, слідчий суддя дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання про скасування арешту на майно.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст.26, 173, 174,309, 376 КПК України, -

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання представника власника майна - адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна по кримінальному провадженню № 0000002 від 03.03.2021- відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає, однак заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1