Справа № 369/8305/21
Провадження №1-кс/369/1658/21
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23.06.2021 року м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі слідчого судді ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора Києво-Святошинської окружної прокуратури ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання адвоката ОСОБА_5 , про заміну запобіжногозаходу відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000570 від 14.04.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України, -
В С Т А Н О В И В:
Слідчим відділом Бучанського РУП ГУНП в Київській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження за №0000570 від 14.04.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України.
Ухвалою Києво-Святошинського районного суду Київської області у справі №369/5352/21 від 22.04.2021 року, було відмовлено у задоволенні клопотання старшого слідчого СВ Бучанського РУП ГУНП в Київській області капітана поліції ОСОБА_6 у кримінальному провадженні №0000570 про застосування щодо підозрюваного за ч. 2 ст. 194 КК України, ОСОБА_4 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначення можливого розміру застави та застосовано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту з покладанням на підозрюваного процесуальних обов`язків.
Вищевказаною ухвалою слідчого судді підозрюваному ОСОБА_4 заборонено залишати місце свого проживання, що за адресою: АДРЕСА_1 цілодобово.
Сторона захисту вважає, що станом на день звернення з даним клопотанням застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового арешту та обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України є недоцільним в зв`язку з відсутністю ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.
У судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_4 та захисник ОСОБА_5 клопотання підтримали та просили задовольнити в повному обсязі.
У судовому засіданні прокурор у задоволенні клопотання просив відмовити.
Заслухавши думку учасників процесу, слідчий суддя вважає клопотання обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню виходячи з наступного.
У відповідності до положень ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від органів досудового розслідування або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочину діяльність.
Згідно ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, вік обвинуваченого, міцність соціальних зв`язків обвинуваченого в місці його постійного проживання, репутацію обвинуваченого, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа.
Згідно статей 21, 22 Конституції України усі люди є вільні і рівні у своїй гідності та правах. Права і свободи людини є невідчужуваними та непорушними. Права і свободи людини і громадянина, закріплені цією Конституцією, не є вичерпними.
У відповідності до статті 28 Конституції України кожен має право на повагу до його гідності.
Ніхто не може бути підданий катуванню, жорстокому, нелюдському або такому, що принижує його гідність, поводженню чи покаранню.
Частиною 5 статті 55 Конституції України визначено, що кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.
Згідно з юридичною позицією Конституційного Суду України, викладеною в Рішенні від 19 жовтня 2009 року № 26-рп/2009, конституційні права і свободи людини і громадянина не можуть бути обмежені, крім випадків, передбачених Конституцією України (ч. 1 ст. 64 Основного Закону України); встановлення обмежень прав і свобод людини і громадянина є допустимим виключно за умови, що таке обмеження є домірним (пропорційним) та суспільно необхідним.
Відповідно до ч. 1 ст. 29 Конституції України кожна людина має право на свободу та особисту недоторканність. Право на свободу є невід`ємним та невідчужуваним конституційним правом людини і передбачає можливість вибору своєї поведінки з метою вільного та всебічного розвитку, самостійно діяти відповідно до власних рішень і задумів, визначати пріоритети, робити все, що не заборонено законом, безперешкодно і на власний розсуд пересуватися по території держави, обирати місце проживання тощо; це право означає, що особа є вільною у своїй діяльності від зовнішнього втручання, за винятком обмежень, які встановлюються Конституцією та законами України.
Відповідно до п. 1 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року кожен має право на свободу та особисту недоторканність; нікого не може бути позбавлено свободи, крім випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.
Стаття 3 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зазначає, що нікого не може бути піддано катуванню або нелюдському чи такому, що принижує гідність, поводженню або катуванню.
Так, Європейський суд з прав людини у справі «Ошурко проти України» від 08.09.2011 зазначив, що органи влади повинні дотримуватись свого позитивного обов`язку захистити фізичну цілісність осіб, які позбавлені свободи, в рамках їхнього обов`язку наглядати за особами, яких позбавлено свободи, та недопущення посягання на їх фізичну цілісність. Таким чином, держава є відповідальною за погане поводження з особами, яких позбавлено свободи. У іншому випадку держава порушує статтю 3 Конвенції.
Згідно норм ч.ч. 3, 4 статті 181 КРК України, ухвала про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передається для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного, обвинуваченого. Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчому або суду, якщо запобіжний захід застосовано під час судового провадження.
Згідно ст. 201 КПК України підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.
Враховуючи те, що підозрюваний ОСОБА_4 не порушував умови обраного щодо нього запобіжного заходу, відповідно до вимог ч. 3 ст. 201 КПК України надав копії матеріалів, якими обґрунтовує доводи клопотання, дослідивши які, слідчий суддя дійшов до висновку про доцільність та можливість задоволення клопотання.
Враховуючи вищевикладене, з метою дотримання вимог Конституції України та інших норм чинного законодавства, для надання підозрюваному ОСОБА_4 умов належного, людського утримання під час домашнього арешту, в тому числі можливості для забезпечення себе продуктами харчування та іншими побутовими предметами, слідчий суддя вважає за необхідне змінити ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту на запобіжний захід у вигляд домашнього арешту в нічний час.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 177, 181, 194, 201, 309 КПК України, слідчий суддя,
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання адвоката ОСОБА_5 , про заміну запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000570 від 14.04.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України, - задовольнити.
Змінити запобіжний захід, обраний відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вигляді цілодобового домашнього арешту на запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в період часу з 22:00 годин до 06:00 годин.
Решту покладених на ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 обов`язків залишити без змін.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1