ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/3250/21
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"11" серпня 2021 р. слідчий суддя Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 з секретарем судового засідання ОСОБА_2 , за участі: прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого слідчого відділу Дарницького управління поліції ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погодженого прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 08.08.2021 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002356, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання підвартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянина України, українця, з неповною середньою освітою, неодруженого, не працюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого: АДРЕСА_2 , раніше судимого:

- 14.05.2019 Дніпровським районним судом м. Києва за ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 185 КК України до 80-ти годин громадських робіт;

- 21.11.2019 Дніпровським районним судом м. Києва за ч. 1 ст. 309 КК України до штрафу в сумі 850 гривень;

- 30.07.2020 Деснянським районним судом м. Києва за ч. 2 ст. 15 ст. 185, ст. 71 КК України до 31 доби арешту;

- 26.11.2020 Деснянським районним судом м. Києва за ч. 2 ст. 389 КК України до 30 діб арешту;

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 185 КК України,

в с т а н о в и в:
Слідчий СВ Дарницького УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 за погодженням з прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного ОСОБА_4 .
Клопотання обґрунтоване тим, що ОСОБА_4 , будучи раніше судимим, належних висновків для себе не зробив, на шлях виправлення та перевиховання не став та знову вчинив злочин. 8 серпня 2021 року приблизно о 12 год. 36 хв., перебуваючи в приміщенні магазину « ІНФОРМАЦІЯ_2 », розташованого за адресою: АДРЕСА_3 , з корисливих мотивів та з метою особистого збагачення вирішив повторно таємно викрасти чуже майно, яке належить ФОП ОСОБА_7 . Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на повторне таємне викрадення чужого майна (крадіжка), ОСОБА_4 , перебуваючи в приміщенні торгівельного залу вказаного магазину, діючи умисно протиправно з корисливих мотивів, переконавшись та вважаючи, що за його злочинними діями ніхто з відвідувачів та обслуговуючого персоналу магазину не спостерігає, шляхом вільного доступу взяв належний ФОП ОСОБА_7 товар, а саме: електром`ясорубка «GRUNHTLM» AMG-140 1400W вартістю 639 грн 20 коп. (без ПДВ); годинник Goldlis чоловічий на браслеті вартістю 191 грн 92 коп. (без ПДВ); загальною вартістю товару на суму 831 грн. 12 коп. (без ПДВ), який утримував при собі. В подальшому ОСОБА_4 пройшов на касу, не розрахувався за товар, який він мав при собі, та направився до виходу з магазину, де був виявлений працівниками магазину разом з неоплаченим товаром. Своїми умисними злочинними діями ОСОБА_4 міг завдати матеріального збитку ФОП ОСОБА_7 на загальну суму 831 грн. 12 коп.
Клопотання мотивоване тим, що ОСОБА_4 , уродженець м. Київ, українець, громадянин України, з неповною середньою освітою, неодружений, непрацюючий, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимий:
14 травня 2019 року Дніпровським районним судом м. Києва за ч. 2 ст. 15 ч.1 ст. 185 КК України до 80-ти годин громадських робіт;
21 листопада 2019 року Дніпровським районним судом м. Києва за ч. 1 ст. 309 КК України до штрафу в сумі 850 гривень, штраф не сплачено;
30 липня 2020 року Деснянським районним судом м. Києва за ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 185, ст. 71 КК України до 31 доби арешту, вирок Дніпровського районного суду м. Києва від 21 листопада 2019 року виконувати самостійно;
26 листопада 2020 року Деснянським районним судом м. Києва за ч. 2 ст. 389 КК України до 30 діб арешту.
підозрюється у вчиненні закінченого замаху на таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчиненого повторно, тобто у кримінальному правопорушенні, передбаченому частиною другою статті 15, частиною другою статті 185 КК України, та існують ризики, передбачені статтею 177 КПК України:
переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки обґрунтовано підозрюється у вчиненні нетяжкого злочину. За вчинення вказаного злочину передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком до п`яти років. Вказані обставини можуть спонукати підозрюваного до втечі з метою уникнення покарання, адже підозрюваний раніше судимий за майнові злочини, крім цього до затриманого на даний час обрано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, однак останній його порушив і вчинив новий злочин;
незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні. Свідки надають покази, які у своїй сукупності підтверджують вину підозрюваного у вчиненні злочину, тому з метою уникнення відповідальності, або її пом`якшення з боку підозрюваного може здійснюватися незаконний вплив на них, підозрюваний також може здійснювати вплив та тиск на інших свідків, адже останні судом безпосередньо не допитані, а підозрюваному відомо їх місце роботи та проживання;
вчинити інший злочин, оскільки підозрюваний не має постійного місця роботи та вже неодноразово вчиняв корисливі злочини, однак на шлях виправлення не став.
При цьому, більш м`які запобіжні заходи недостатні для запобігання вказаним ризикам та забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного, зокрема:
запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання не може бути застосований у зв`язку з тим, що він не буде дієвим, оскільки підозрюваний, будучи раніше неодноразово судимим, перебуваючи під цілодобовим домашнім арештом, вчинив новий злочин, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до п`яти років, даний запобіжний захід не може запобігти зазначеним ризикам, спілкуванню зі свідками, переховуванню від органів досудового розслідування та суду, вчинити інший злочин;
запобіжний захід у вигляді особистої поруки неможливо застосувати у зв`язку з тим, що відповідно до частини першої статті 180 КПК України особиста порука полягає у наданні особами, яких слідчий суддя вважатиме такими, що заслуговують на довіру, письмового зобов`язання про те, що вони поручаються за виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, проте з оточення підозрюваного вказані особи, які могли б бути поручителями, відсутні;
запобіжний захід у вигляді домашнього арешту не може бути застосований у зв`язку з тим, що він не буде дієвим, так як підозрюваний, перебуваючи під цілодобовим домашнім арештом, повторно вчинив новий корисливий злочин відповідно до ст. 12 КПК України, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до п`яти років.
Крім того, у клопотанні зазначено, що ОСОБА_4 був засуджений, тому на підставі пункту 5 частини другої статті 183 КПК України до нього слід застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
На підставі протоколу автоматизованого розподілу від 10 серпня 2021 року вказане клопотання передано слідчому судді Дарницького районного суду міста Києва ОСОБА_1 .
В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, просив його задовольнити.
Захисник ОСОБА_5 заперечив проти задоволення клопотання, зазначив, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні нетяжкого злочину, матеріальних збитків не завдано, вину визнає, щиро кається, просив обрати до підозрюваного запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту.
ОСОБА_4 підтримав позицію захисника.
Заслухавши учасників процесу, дослідивши долучені до клопотання копії матеріалів кримінального провадження № 0002356, слідчий суддя виходить з такого.
СВ Дарницького УП ГУНП в місті Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні від 8 серпня 2021 року № 0002356 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 15, частиною другою статті 185 КК України.
Відповідно до частини другої статті 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.
Відповідно до частини першої статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
8 серпня 2021 року о 15 год 37 хв ОСОБА_4 затримано в порядку статті 208 КПК України.
9 серпня 2021 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 15, частиною другою статті 185 КК України.
З долучених до клопотання матеріалів кримінального провадження № 0002356 вбачається, що наявність підозри у вчиненні ОСОБА_4 передбаченого частиною другою статті 15, частиною другою статті 185 КК України кримінального правопорушення підтверджується протоколом заяви про кримінальне правопорушення, протоколом допиту потерпілої ОСОБА_7 , протоколами допиту свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 .
Таким чином, з долучених до клопотання матеріалів вбачається, що існує висока ймовірність, що зазначені слідчим обставини мали місце, а ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 15, частиною другою статті 185 КК України. Причетність ОСОБА_4 до вчинення зазначеного кримінального правопорушення підтверджується достатніми на цьому етапі розслідування доказами.
Ризик переховування ОСОБА_4 від органів досудового розслідування та/або суду підтверджується відсутністю в нього міцних соціальних зв`язків у суспільстві, зокрема відсутністю постійного місця роботи, а також ймовірністю втечі ОСОБА_4 від органів досудового розслідування, зважаючи на відсутні міцні соціальні зв`язки у суспільстві та тяжкість покарання, яке у разі доведення його вини може бути застосоване. Вказані обставини можуть спонукати підозрюваного до втечі з метою уникнення покарання, адже підозрюваний неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності за вчинення майнових злочинів.
Ризик незаконно впливати на свідків, зокрема ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , у кримінальному провадженні існує, оскільки їхні показання частково дублюються із обставинами, встановленими досудовим розслідуванням, й ці особи можуть змінити їхні показання під впливом ОСОБА_4 . Крім того, вказана подія відбулась у людному місці магазині, тому не виключено існування інших свідків.
Ризик вчинення іншого кримінального правопорушення, зокрема проти власності, існує, оскільки ОСОБА_4 раніше засуджений за корисливі злочини та станом на час розгляду цього клопотання не має офіційного законного джерела доходів, яке б давало йому можливість підтримувати достатній рівень життя. Крім того, ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 5 серпня 2021 року до ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, однак існує висока ймовірність того, що він 8 серпня 2021 року о 15 год 37 хв (час затримання) перебував не вдома, а в магазині «Червоний маркет», розташованого за адресою: АДРЕСА_3 .
Відповідно до пункту 5 частини другої статті 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.
Згідно з долученими до клопотання знеособленими копіями вироків, відомості в яких перевірені слідчим суддею через повний доступ до Єдиного державного реєстру судових рішень, ОСОБА_4 вироком Деснянського районного суду міста Києва від 26 листопада 2020 року засуджений за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 389 КК України та призначено йому покарання із застосуванням ст.101 КК України у виді арешту строком тридцять діб.
У разі визнання ОСОБА_4 винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 15, частиною другою статті 185 КК України, йому загрожує покарання у виді позбавлення волі до п`яти років.
Враховуючи зміст статті 12 КК України кримінальне правопорушення, передбачене частиною другою статті 185 КК України, є нетяжким злочином.
Тримання під вартою є найсуворішим запобіжним заходом серед усіх запобіжних заходів, передбачених Кодексом. Відповідно до частини першої статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Відповідно до статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам, в тому числі незаконно впливати на потерпілого та свідків; підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті; слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених Кодексом (частина друга).
Крім наявності вказаних ризиків, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; майновий стан підозрюваного; наявність судимостей у підозрюваного; дотримання підозрюваним умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї (стаття 178 КПК України).
Визначивши такі критерії застосування слідчим суддею до особи запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, законодавець дотримав міжнародних стандартів щодо тримання під вартою, збалансував необхідність у забезпеченні ефективного здійснення кримінального провадження та права особи, щодо якої воно відкрито, на свободу та особисту недоторканність і передбачив тримання такої особи під вартою виключно на підставі вмотивованого судового рішення.
При цьому, у пункті 57 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Корнійчук проти України» наголошено, що обґрунтування будь-якого періоду тримання під вартою, незалежно від того, наскільки воно коротке, має бути переконливо продемонстроване органами влади; обов`язок посадової особи, яка відправляє правосуддя, надавати відповідні та достатні підстави затримання на додаток до наявності обґрунтованої підозри.
Обираючи вид запобіжного заходу ОСОБА_4 , слідчий суддя враховує наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 15, частиною другою статті 185 КК України, передбачених пунктами 1, 3, 5 статті 177 КПК України ризиків, оцінює в сукупності наведені у частині першій статті 178 КПК України обставини: вагомість доказів причетності ОСОБА_4 до вчиненого кримінального правопорушення, тяжкість можливого покарання, відсутність постійного місця роботи та вважає, що доводи клопотання про застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є обґрунтованими.
Встановлені обставини вказують на існування суспільної потреби у застосуванні запобіжного заходу, пов`язаного з ізоляцією ОСОБА_4 від суспільства, тому жоден із більш м`яких запобіжних заходів, в тому числі домашній арешт, з огляду на відсутність міцних соціальних зв`язків, та те, що він перебуваючи під домашнім арештом, вчинив кримінальне правопорушення, не буде дієвим і не зможе запобігти існуючим ризикам.
Відповідно до частини третьої статті 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом.
Відповідно до пункту 1 частини п`ятої статті 182 КПК України щодо особи, підозрюваної у вчиненні нетяжкого злочину розмір застави визначається від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
З огляду на вид злочину, в якому підозрюється ОСОБА_4 , встановлені досудовим розслідуванням обставини, слідчий суддя вважає, що ОСОБА_4 слід визначити заставу за передбаченою КПК України верхньою межею, що має на меті достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не має бути завідомо непомірним для нього двадцять розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб 45 400 грн.
Керуючись ст. 110, 132, 176-178, 182, 183, 186, 193-197, 369-372, 376 КПК України, суд,
п о с т а н о в и в:
Клопотання слідчого задовольнити частково.

Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

Строк тримання під вартою ОСОБА_4 , обчислювати з моменту його фактичного затримання, тобто з 15 год 37 хв. 8 серпня 2021 року.

Визначити заставу в розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 45400 грн.

У разі внесення застави на спеціальний рахунок територіального управління Державної судової адміністрації України в м. Києві та надання слідчому документа, що це підтверджує, ОСОБА_4 підлягає звільненню з-під варти.

З моменту звільнення з-під варти внаслідок внесення застави ОСОБА_4 зобов`язаний прибувати за кожною вимогою до органу досудового розслідування і суду та виконувати такі обов`язки: не відлучатися із м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

Роз`яснити, що у разі невиконання обов`язків, покладених судом, застава звертається в дохід держави, а до підозрюваного (обвинуваченого) може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід та накладене грошове стягнення в розмірі від 0,25 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Дія ухвали закінчується 6 жовтня 2021 року.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Дарницької окружної прокуратури м. Києва.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з моменту її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1