Справа № 462/7509/19
провадження 1-кп/462/282/20
У Х В А Л А

13 серпня 2020 року Залізничний районний суд м. Львова у складі:
головуючого судді - ОСОБА_1
з участю секретаря ОСОБА_2
прокурора ОСОБА_3
обвинуваченого ОСОБА_4
захисника ОСОБА_5
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Львові кримінальне провадження №0002030 про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст. 121 КК України, -
встановив:

Прокурор в судовому засіданні заявив клопотання про продовження застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки такий закінчується. Клопотання мотивує тим, що обвинувачений може переховуватися від суду з метою уникнення кримінальної відповідальності за вчинення тяжкого злочину. Покликається недостатність у ОСОБА_4 соціально-стримуючих факторів: відсутність утриманців, проживання без реєстрації, відсутність постійного місця роботи. Також ОСОБА_4 може незаконно впливати на свідка - ОСОБА_6 ; вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки враховуючи спосіб життя ОСОБА_4 , встановлення йому адміністративного нагляду, який було порушено, за що неодноразово притягувався до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 187 КУпАП, а також відсутність у нього жодного джерела доходу, та те, що він являється особою, що немає достатніх моральних цінностей. Крім того, наявні обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу, які передбачені у ст. 178 КПК, а саме: наявність вагомих доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він обвинувачується, вік та стан здоров`я, який не перешкоджає застосуванню до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, відсутність соціально-стримуючих факторів. Вказує на те, що менш суворі запобіжні заходи не достатні для запобігання вищевказаним ризикам, а тому наявні достатні підстави для продовження обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Обвинувачений та захисник заперечили проти продовження тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_4 , просять змінити запобіжний захід на домашній арешт.
Захисник ОСОБА_5 зазначає, що прокурор не довів ризиків, на які покликається у клопотанні, зокрема ризику втечі чи ризику рецидиву вчинення інших злочинів. Він винуватість визнає, даючи визнавальні показання, не погоджуючись лише з кваліфікацією злочину. Подія злочину мала місце у червні, і до часу обрання йому запобіжного заходу, тобто до вересня, не залишав місце проживання. Обвинувачений має соціально-стримуючі фактори: житло, матір, неофіційну роботу. Заслуговує на увагу лише один ризк, можливість впливу на свідка, яка є матір`ю обвинуваченого, контакт з матір`ю не виключає деструктивний характер для судового розгляду. Отже, ризики не є настільки високими та реальними. Тому, просить змінити запобіжний захід на домашній арешт в нічний час.
Суд, заслухавши учасників судового провадження, прийшов до наступного висновку.
У відповідності до ст.331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.

Відповідно до положень ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, законне, тобто передбачене внутрішнім законодавством тримання особи під вартою з метою до провадження її до компетентного судового органу за наявності обґрунтованої підозри у вчиненні нею правопорушення або якщо обґрунтовано вважається необхідним запобігти вчиненню нею правопорушення чи її втечі після його вчинення, не є порушенням права особи на свободу та особисту недоторканість. Крім цього, відповідно до зазначеної норми Конвенції, звільнення особи повинно обумовлюватися гарантіями явки в судове засідання.

Згідно ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

Ухвалою слідчого судді від 26.09.2019 р. ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою за матеріалами кримінального провадження про його обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України. 21 листопада 2019 року ухвалою слідчого судді Залізничного районного суду м, Львова ОСОБА_4 продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою 3 місяців, строком до 21 грудня 2019 року включно, який продовжено.
Враховуючи вищенаведене, суд дійшов висновку, що є достатньо даних вважати, що перебуваючи на волі, обвинувачений ОСОБА_4 може переховуватись від суду, незаконно впливати на свідків, перешкоджати кримінальному провадженню, продовжити свою злочинну діяльність, а також з метою забезпечення виконання процесуальних рішень, враховуючи тяжкість вчиненого ним злочину і його суспільну небезпечність, відсутність у такого соціально стримуючих факторів, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів неможливо запобігти цим ризикам.

Будь-яких даних про зменшення чи відсутність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, для застосування стосовно обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою - домашній арешт в судовому засіданні не встановлено.
Крім цього, відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177, 178 КПК України, має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні: 1) щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування; 2) щодо злочину, який спричинив загибель людини.
Тому, підстав для зміни запобіжного заходу на домашній арешт суд не вбачає та з метою забезпечення дієвості кримінального провадження та процесуальної поведінки обвинуваченого, запобіжний захід ОСОБА_4 у вигляді тримання під вартою необхідно продовжити на шістдесят днів.

Керуючись ст.176-178, 331 КПК України, суд-
постановив:

Клопотання прокурора задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 строк тримання під вартою на 60 днів - до 11.10.2020 року включно.

Копію ухвали вручити обвинуваченому, захиснику та прокурору і направити уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена до Львіського апеляційного суду протягом 7 діб з дня її прголошення.
Суддя: (підпис) ОСОБА_1

З оригіналом згідно.

Суддя: ОСОБА_1