УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 січня 2021 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

секретаря ОСОБА_2 ,

за участю:

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого СУ ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_6 , в рамках кримінального провадження № 0000060 внесеного до ЄРДР 25.06.2020, про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , народився в с. Карбівка, Гайсинський район, Вінницька області, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , одружений, має на утриманні малолітнього сина, раніше не судимий,

який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. ст. 246 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького міського суду Вінницької області надійшло клопотання слідчого СУ ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_6 , яке погоджене з прокурором, про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 ..

Клопотання мотивовано тим, що слідчим провадиться досудове розслідування кримінального провадження № 0000060 від 25.06.2020 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 4 ст. 246 КК України, в ході розслідування якого виникла необхідність у застосуванні відносно підозрюваного ОСОБА_4 міри запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

В ході розгляду, з матеріалів клопотання встановлено, що ОСОБА_4 відповідно до Наказу Держаного підприємства «Шепетівський військовий лісгосп» № 99-к від 30 червня 2020 призначений на посаду лісничого ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Відповідно до посадової інструкції № ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 , виконує функції, в тому числі, координує роботу старших майстрів лісу, майстрів лісу, лісової охорони та майстрів на заготівлі лісу і вивозці лісопродукції, розробляє і виконує заходи по підвищенню продуктивності лісів, зобов`язаний організовувати розробку і веде контроль за виконанням наступних заходів, щодо відводу лісосік головного і проміжного користування, проведення рубок головного користування, проведення рубок догляду за лісом, захист лісу від самовільних рубок, та інше.

Окрім того, лісничий забезпечує внесення поточних змін в матеріали лісовпорядкування, в книзі обліку лісового фонду і в книзі розходу лісу, проводить контроль за їх веденням. Має право, в тому числі залежно від обставин вносити необхідні зміни в технологію та організацію лісозаготівельних робіт та лісогосподарських робіт, давати вказівки старшим майстрам лісу по організації лісогосподарських робіт, та інше.

Несе відповідальність в межах визначених діючим законодавством України про працю, адміністративним, кримінальним та цивільним законодавством України.

Поряд з цим, ОСОБА_7 відповідно до Наказу Держаного підприємства «Шепетівський військовий лісгосп» № 7-к від 05 липня 2019 призначений на посаду начальника відділу лісового господарства ДП «Шепетівський військовий лісгосп».

Відповідно до посадової інструкції № 3 головного лісничого ДП «Шепетівський військовий лісгосп», встановлено, що ОСОБА_7 , окрім іншого, здійснює функції щодо організації проведення лісогосподарських, лісокультурних і агролісомеліоративних робіт, розробку, керування і контроль виконання заходів по відведенню лісосік головного та проміжного користування, по проведенню рубок догляду за лісом і рубок головного користування, відпуск лісу на корені, охороні від незаконних рубок, здійснює в зоні діяльності підприємства державний контроль за дотриманням правил лісокористування, охорону і захисту лісів, оформляє лісорубні квитки на право рубки та відпуск лісу. Має право, крім іншого, залежно від обставин вносити необхідні зміни в технологію та організацію лісозаготівельних робіт та лісогосподарських робіт, давати вказівки керівникам лісництв по організації лісогосподарських робіт, та інше. Несе відповідальність в межах визначених діючим законодавством України про працю, адміністративним, кримінальним та цивільним законодавством України.

Так, у невстановлений досудовим розслідуванням час, ОСОБА_4 та ОСОБА_7 , маючи злочинний умисел направлений на здійснення незаконної порубки лісу, вступили в злочину змову, з метою реалізації своїх протиправних дій, розробили план з організації видачі лісорубного квитка ІНФОРМАЦІЯ_3 на проведення прохідної рубки у кварталі 19 виділ 32 площею 6 га.

Реалізуючи свій єдиний злочинний умисел, ОСОБА_4 та ОСОБА_7 , діючи за попередньою змовою, виконали дії, направленні на здійснення незаконної порубки дерев за наступних обставин.

Так, ОСОБА_4 , усвідомлюючи, що в проекті організації розвитку лісового господарства Шепетівського військового лісгоспу ІНФОРМАЦІЯ_2 , в розділі «Фонд насаджень, що потребують рубок догляду» відсутні відомості про проведення лісозаготівельних робіт у кварталі 19 виділ 32, тобто вони не запроектовані, а також не зважаючи на те, що згідно таксаційного опису відомостей поквартальних підсумків Проекту організації та розвитку лісового господарства Вінницького військового лісництва Шепетівського військового лісгоспу ДП «Івано-Франківський військовий ЛІСПРОМКОМБІНАТ» інв. № 113 за 2015 рік, повнота насаджень в даному кварталі та виділі складає 0,70 що не відповідає п. 13 «Правил поліпшення якісного складу лісів» затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12 травня 2007 року № 724, де зазначено, що прохідні рубки при повноті 0,80 і нижче не проектуються, надав вказівку помічнику лісничого ОСОБА_8 , та майстрам лісу ОСОБА_9 і ОСОБА_10 на огляд кв. 19 вид. 32 та складання польової-перелікової відомості. На виконання даної вказівки ОСОБА_8 , ОСОБА_9 і ОСОБА_10 було складено польову-перелікову відомість, в яку внесена інформація про кількісні та якісні показники деревостану, та надано її ОСОБА_4 .

У подальшому, ОСОБА_4 підготував заявку на використання лісових ресурсів, до якої долучив, окрім іншого, польову-перелікову відомість, та надав її ОСОБА_7 для виписки лісорубного квитка.

В свою чергу ОСОБА_7 , реалізуючи спільний злочинний умисел направлений на незаконну рубку дерев, 17.08.2020 виписав лісорубний квиток серії ІФ ЛРК № 008631 за порядковим номером 15, за яким надав дозвіл ІНФОРМАЦІЯ_3 на проведення прохідної рубки у кварталі 19 виділ 32 площею 6 га.

На підставі вказаного лісорубного квитка за вказівкою ОСОБА_4 помічник лісничого ОСОБА_8 , майстри лісу ОСОБА_9 , ОСОБА_11 та помічник вальщика лісу ОСОБА_12 здійснили вирубку дерев у кварталі 19 виділу 32, Вінницького військового лісництва Держаного підприємства «Шепетівський військовий лісгосп» (територія Павлівської сільської ради Калинівського району Вінницької області).

В ході огляду місця події від 17.09.2020, проведеного на території Вінницького військового лісництва ДП « ІНФОРМАЦІЯ_4 », що розташоване в межах Павлівської сільської ради Калинівського району Вінницької області, виявлено 59 пнів різних дерев та діаметрів, а саме : «Дуб» в кількості 19 дерев наступними діаметрами - 62 см, 48 см, 38 см, 40 см, 34 см, 32 см, 30 см, 22 см, 36 см, 20 см, 40 см, 30 см, 52 см, 26 см, 54 см, 48 см, 26 см, 24, см, 28 см, «Дуб сухий» в кількості 16 дерев наступними діаметрами -24 см, 30 см, 34 см, 34 см, 30 см 38 см, 28 см, 30 см, 36 см, 40 см, 28 см, 30 см 36 см 34 см 36 см 24 см, «Граб» в кількості 15 дерев наступними діаметрами 14 см, 18 см, 16 см, 22 см, 14 см, 46 см, 10 см, 10 см, 28 см, 26 см, 30 см, 12 см 24 см, 30 см, 14 см, «Граб сухий» в кількості 1 дерево з діаметром -28 см, «Осика» в кількості 4 дерев з наступними діаметрами 34 см, 36 см, 38 см, 42 см, «Осика суха» в кількості 3 дерев з наступними діаметрами 36 см, 38 см, 46 см, «Берест» в кількості 1 дерево з діаметрам 16 см.

Відповідно до акту Держаної екологічної інспекції № 538/ВН від 18.09.2020 за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів Держаного підприємства «Шепетівський військовий лісгосп», встановлено, що 17.08.2020 ДП «Шепетівським військовим лісгоспом» за порядковим номером 15 було виписано лісорубний квиток серії ІФ ЛРК № 008631 та надано дозвіл Вінницькому лісництву на проведення прохідної рубки у кварталі 19 виділ 32 площею 6 га. Згідно даного лісорубного квитка дозволяється заготовити 78 м3 деревини. Ліквідної 42 м3, в тому числі ділової 3 м3. Ділянка в натурі відмежована, остовблена, в стадії розробки. У вказаному лісорубному квитку в стрічці «На підставі» зазначено, що він виписаний на підставі матеріалів лісовпорядкування, проте зазначений захід, тобто рубка догляду прохідна, у матеріалах лісовпорядкування не запроектований, що не відповідає п. 4 «Правил поліпшення якісного складу лісів», затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.05.2007 № 724, де зазначено, що підставою для рубок, формування і оздоровлення лісів є матеріали лісовпорядкування та обстежень, які проводяться власниками лісів або постійними лісокористувачами. Крім того, повнота насадження становить 0,70, що не відповідає п. 13 «Правил поліпшення якісного складу лісів» де зазначено, що прохідні рубки при повноті 0,80 і нижче не проектуються.

В ході огляду місця події від 17.09.2020 проведеного на території Вінницького військового лісництва ДП «Шепетівський військовий лісгосп», що розташоване в межах Павлівської сільської ради Калинівського району Вінницької області виявлено 59 пнів різних дерев та діаметрів, а саме : «Дуб» в кількості 19 дерев наступними діаметрами - 62 см, 48 см, 38 см, 40 см, 34 см, 32 см, 30 см, 22 см, 36 см, 20 см, 40 см, 30 см, 52 см, 26 см, 54 см, 48 см, 26 см, 24, см, 28 см, «Дуб сухий» в кількості 16 дерев наступними діаметрами -24 см, 30 см, 34 см, 34 см, 30 см 38 см, 28 см, 30 см, 36 см, 40 см, 28 см, 30 см, 36 см, 34 см, 36 см, 24 см, «Граб» в кількості 15 дерев наступними діаметрами 14 см, 18 см, 16 см, 22 см, 14 см, 46 см, 10 см, 10 см, 28 см, 26 см, 30 см, 12 см 24 см, 30 см, 14 см, «Граб сухий» в кількості 1 дерево з діаметром -28 см, «Осика» в кількості 4 дерев з наступними діаметрами 34 см, 36 см, 38 см, 42 см, «Осика суха» в кількості 3 дерев з наступними діаметрами 36 см, 38 см, 46 см, «Берест» в кількості 1 дерево з діаметрам 16 см

Окрім того, згідно висновку судової інженерно-екологічної експертизи № 6640/20-21 від 09.10.2020 загальний розмір шкоди, заподіяної лісовому господарству внаслідок незаконної вирубки 59 різних за якісним станом (сироростучі, сухостійні) дерев породи «Дуб», «Граб», «Берест», «Осика», у кварталі 19 виділі 32 Держаного підприємства «Шепетівський військовий лісгосп», становить 263020,70 грн., що більше, ніж у 60 разів, перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян.

Разом з тим, за результатами експертних досліджень, виявлені наступні ознаки істотної шкоди, а саме: у місцях видалення дерев погіршились породний склад та якісний стан, водоохоронні, екологічні, еко-біологічні, технічні властивості та захисні: пилозатримуюча, вітро-, грунтозахисна функції лісового насадженн; відбулась негативна зміна лісогосподарських умов у виділі 32 кварталу 19 ДП «Шепетівський військовий лісгосп», на території Павлівської сільської ради Калинівського району, Вінницької області,

Таким чином, вказані дії ОСОБА_4 спільно з ОСОБА_7 , призвели до незаконної порубки лісу, та завдання шкоди державі в особі ДП «Шепетівський військовий лісгосп», на суму 263020,70 грн., яка згідно з пунктом 2 примітки до ст. 246 КК України, на момент вчинення злочину у шістдесят і більше разів перевищує неоподаткований мінімум доходів громадян, що спричинило тяжкі наслідки охоронюваним законом державним інтересам у сфері охорони, відтворення, сталого і раціонального використання лісових ресурсів.

Таким чином, ОСОБА_4 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке кваліфіковано за ч. 4 ст. 246 КК України незаконна порубка дерев у лісах, що спричинило тяжкі наслідки.

Так, відповідно до рішення ЄСПЛ у справі «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990, п. 32, Seria А №182 термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться могла вчинити правопорушення». До категорії об`єктивного спостерігача відносяться також і судді, які, при здійсненні правосуддя, керуються принципами всебічності, повноти та об`єктивності на засадах змагальності сторін.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченому ч. 4 ст. 246 КК України у повній мірі підтверджуюється зібраними на данному етапі досудового розслідування доказами, а саме:

оглядом місця події від 17.09.2020, проведеного на території Вінницького військового лісництва ДП « ІНФОРМАЦІЯ_4 », що розташоване в межах Павлівської сільської ради Калинівського району Вінницької області.

актом Держаної екологічної інспекції № 538/ВН від 18.09.2020 за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду щодо дотримання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері охорони навколишнього природного середовища, раціонального використання, відтворення і охорони природних ресурсів Держаного підприємства «Шепетівський військовий лісгосп»

висновком судової інженерно-екологічної експертизи № 6640/20-21 від 09.10.2020.

лісорубним квитком серії ІФ ЛРК № 008631 від 17.08.2020 виданим ДП «Шепетівським військовим лісгоспом» за порядковим номером 15.

Копіями матеріалів лісовпорядкування, а саме: «Проектом організації розвитку лісового господарства ІНФОРМАЦІЯ_5 » та « ІНФОРМАЦІЯ_6 лісгоспу ДП «Івано-Франківський військовий ЛІСПРОМКОМБІНАТ» інв. № 113 за 2015 рік;

Допитами свідків у кримінальному провадженні;

Іншими доказами у їх сукупності.

Із врахуванням рішення Європейського суду з прав людини у справі «Чеботар проти Молдови», № 35615/06, від 13 листопада 2007 року, п. 48, у якому судом зазначено про те, що для того, щоб арешт по обґрунтованій підозрі був виправданим у відповідності до ст. 5 п. 1(с), поліція не повинна мати докази, достатні для пред`явлення обвинувачення, ані в момент арешту, ані під час перебування заявника під вартою. Так само не обов`язково, щоб затриманій особі в подальшому було пред`явлено обвинувачення або ця особа постала перед судом.

З огляду на вищевикладене твердження та з урахуванням зібраних на даний час доказів, підозра ОСОБА_4 у вчиненні інкримінуємого йому діяння є обґрунтованою.

Так, внесення клопотання про обрання запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_4 викликано наявністю ризиків, передбачених п.п. 1, 2, 3, 4 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Так, ризик незаконного впливу на свідків. Зокрема, користуючись своїми службовим становищем зумовленими посадою лісничого « ІНФОРМАЦІЯ_2 » ДП «Шепетівський військовий лісгосп», ОСОБА_7 може впливати на свідка ОСОБА_9 , який являється його підлеглим та інших свідків у кримінальному провадженні, з метою зміни останніми показів.

Крім того, ОСОБА_4 може незаконно впливати на іншого підозрюваного ОСОБА_7 який також є його спільником вчинення злочину з метою зміни останнім свої показань.

Ризик переховування ОСОБА_4 від органів досудового розслідування та суду полягає у тому, що останній підозрюється у вчиненні тяжкого злочину за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до десяти років.

Ризик знищення, приховування або спотворення речей, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення полягає у тому, що досудове розслідування триває, в ході якого, на даний час, не встановлено усіх об`єктивних обставин вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення.

З огляду на вищезазначене, також наявна вірогідність, а отже і ризик перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином.

Разом з тим, згідно з положеннями ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Сукупність зібраних у кримінальному провадженні доказів підтверджують обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні ним інкримінуємого тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до семи років, на даний час підозрюваний перебуває у віці, який дозволяє вільно пересуватись, взаємодіяти із громадянами, усвідомлювати наслідки своїх дій, має задовільний стан здоров`я.

Застосування більш м`якого запобіжного заходу не буде достатнім для запобігання заявленим ризикам. З огляду на встановлені досудовим розслідуванням обставин, існує обґрунтований ризик здійснення ОСОБА_4 впливу на свідка, знищення важливих доказів у справі, а також ризики переховування від органів досудового розслідування та суду, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Саме тому, однією із цілей обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є зведення до мінімуму можливості ОСОБА_4 контактувати з іншими особами, окрім як у межах, достатніх для забезпечення встановлених законом прав підозрюваного.

Водночас, застосування запобіжного заходу навіть у вигляді домашнього арешту не позбавлятиме ОСОБА_4 можливості користуватись сучасними засобами комунікацій, приймати відвідувачів тощо, а також не убезпечить від ризику переховування від органів досудового розслідування та суду.

Враховуючи викладене, а також поведінку ОСОБА_4 під час досудового розслідування, яка, у сукупності із наявними у провадженні доказами, на даному етапі досудового розслідування свідчить про наявність ризиків того, що ОСОБА_4 , перебуваючи на волі може незаконно впливати на свідків, переховуватися від органів досудового розслідування та суду, знищити речові докази та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, що свідчить про неможливість запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, окрім як шляхом застосування до підозрюваного запобіжного заходу вигляді тримання під вартою.

Також, відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, визначається у розмірі від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи, те що ОСОБА_4 , підозрюється у вчиненні злочину, об`єктивна сторона якого полягає в незаконній порубці дерев у лісах, що спричинило тяжкі наслідки, застосування застави у розмірі, меншому ніж шістдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 131 820 грн. не зможе забезпечити виконання підозрюваним обов`язків, покладених судом у разі внесення застави.

Ухвалою слідчого судді Вінницького міського суду ОСОБА_13 від 09.11.2020 року справа №127/23820/20, до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 застосовано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за адресою АДРЕСА_2 , в межах строку досудового розслідування, тобто до 29 грудня 2020 року.

Окрім того, 21.12.2020 року слідчий відділу СУ ГУНП у Вінницькій області лейтенант поліції ОСОБА_6 звернувся до в.о. військового прокурора Вінницького гарнізону Центрального регіону України в порядку ст.ст. 294, 295 КПК України з клопотанням про продовження строку досудового розслідування у даному кримінальному провадженні до трьох місяців, тобто до 29.01.2020 року.

Також, 28.12.2020 року прокурором у кримінальному провадженні було подано клопотання про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_4 , проте останній на судове засідання не з`явився та на телефонні дзвінки не відповідав.

На підставі вищевикладеного, керуючись вимогами ст. 40, 131, 132, 176 178, п. 4 ч. 2 ст. 183, 184, 194 КПК України, за наведених підстав слідчий, просив слідчого суддю клопотання задовольнити та застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав, слідчому судді пояснив, що по кримінальному провадженні існують ризики, зокрема те, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, тому може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню, що унеможливлює обрання йому менш суворого запобіжного заходу.

Захисник та підозрюваний в судовому засіданні заперечили щодо задоволення клопотання слідчого, просили слідчого суддю застосувати більш м`який запобіжний захід не пов`язаний із позбавленням волі.

Слідчий суддя, вислухавши учасників судового розгляду, дослідивши та проаналізувавши матеріали клопотання, дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Враховуючи вищенаведене, судовий розгляд здійснювався за фіксації процесу технічними засобами.

Стаття 177 КПК України, передбачає, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Стаття 183 КПК України, передбачає, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам.

Відповідно до вимог ст. 184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, і в обґрунтування застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_14 покладається необхідність запобігання спробам переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на потерпілих та свідків в даному кримінальному провадженні, продовжити свою злочинну діяльність, а також іншим чином перешкоджати кримінальному провадженню.

Відповідно до ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводяться наданні сторонами кримінального провадження докази обставин, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Вирішуючи питання про застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу, слідчий суддя враховує вік та стан здоров`я, сімейний та матеріальний стан, вид діяльності та місце проживання останнього та інші обставини, що мають значення для прийняття відповідного рішення.

Зокрема, слідчий суддя враховує те, що ОСОБА_4 раніше не судимий, має постійне місце проживання, позитивно характеризується, одружений та має на утриманні малолітню дитину.

Разом із тим, органом досудового розслідування обґрунтовано наявність низки ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

На теперішній час органом досудового розслідування ОСОБА_4 оголошено про підозру у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, враховуючи обставини кримінального правопорушення, його наслідки, тяжкість покарання за злочин, особу підозрюваного, відсутність у нього соціально стримуючих факторів, тому слідчий суддя під час розгляду клопотання дійшов обґрунтованого висновку, що підозрюваний ОСОБА_4 перебуваючи на волі може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, продовжити свою злочинну діяльність, незаконно впливати на свідків в даному кримінальному провадженні, а також перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, що унеможливлює обрання йому більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою.

При цьому, підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу ОСОБА_4 слідчий суддя не вбачає.

На час розгляду даного клопотання підозра щодо вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 246 КК України обґрунтована.

З огляду на вищенаведене, враховуючи те, що прокурором в ході розгляду даного клопотання доведено, що вказані в клопотанні ризики, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів в даному випадку є недоцільним та не можливим і саме тримання під вартою може запобігти встановленим в судовому засіданні ризикам, а тому дане клопотання слідчий суддя вважає обґрунтованим, доведеним, та таким, що підлягає до задоволення.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою має право визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, тому слідчий суддя вважає, що, з метою надання права на альтернативний вид запобіжного заходу, з урахуванням обставин кримінального правопорушення, а також клопотання слідчого, підозрюваному ОСОБА_4 необхідно визначити заставу.

На підставі наведеного, керуючись ст. 176, 177, 178, 183, 184, 186, 193, 196, 197, 400 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого СУ ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_6 задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Затримати підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в залі суду, відразу після проголошення даної ухвали слідчого судді.

Строк тримання під вартою діє протягом 26 (двадцяти шести) днів з моменту затримання ОСОБА_4 , тобто до 29 січня 2021 року (час рахувати відповідно до протоколу затримання).

Визначити ОСОБА_4 заставу в розмірі 131 820 (сто тридцять одна тисяча вісімсот двадцять) гривень, які необхідно внести на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

У разі внесення застави на ОСОБА_4 , будуть покладені наступні обов`язки:

прибувати на виклики слідчого, прокурора чи суду із встановленою періодичністю;

не відлучатися із населеного пункту, де він проживає без дозволу слідчого, прокурора чи суду;

утримуватись від спілкування зі свідками у кримінальному провадженні, службовими особами Держаного підприємства «Шепетівський військовий лісгосп» за винятком випадків проведення слідчих дій з одночасною участю підозрюваного та зазначених вище осіб.

Якщо ОСОБА_4 , не виконає покладені на нього обов`язки, то застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 цього Кодексу.

У разі внесення застави та покладення обов`язків на підозрюваного ОСОБА_4 визначити термін їх дії відповідно до ч. 6 ст. 194 КПК України, тобто в межах строку досудового розслідування на час покладення обов`язків.

Організацію затримання ОСОБА_4 та складання протоколу затримання покласти на слідчого СУ ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_6 .

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Подача апеляційної скарги на дану ухвалу суду зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя