УХВАЛА
21 січня 2021 року
м. Київ
справа №450/1357/17
провадження №51-3965впс19
Верховний Суд колегією суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
за участю:
секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,
захисника ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні подання голови Львівського апеляційного суду про направлення до іншого суду апеляційної інстанції матеріалів судового провадження виділених із кримінального провадження № 0000197 за обвинуваченням ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 27, пунктами 1, 5, 6, 11, 12 ч. 2 ст. 115, ч. 3 ст. 27, ч. 2 ст. 15, пунктами 1, 5, 6, 11, 12 ч. 2 ст. 115, ч. 3 ст. 27, ч. 2 ст. 194, ч. 1 ст. 263 Кримінального кодексу України (далі КК),
встановив:
до Касаційного кримінального суду Верховного Суду (далі-Суд) в порядку ст. 34 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК) надійшло подання голови Львівського апеляційного суду про направлення вказаних матеріалів провадження до іншого суду апеляційної інстанції.
У поданні голова суду зазначає, що до Львівського апеляційного суду надійшли матеріали судового провадження разом із апеляційною скаргою обвинуваченого ОСОБА_6 на ухвалу Шевченківського районного суду м. Львова від 23 грудня 2020 року про продовження йому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, однак через відсутність потрібної кількості суддів визначити склад колегії для розгляду справи не виявилося можливим. Просить Суд вирішити питання про направлення цих матеріалів провадження до іншого суду апеляційної інстанції.
У письмових заявах на адресу Суду захисники ОСОБА_11 та ОСОБА_5 просили направити провадження на розгляд до будь якого іншого апеляційного суду, крім Тернопільського апеляційного суду.
Заслухавши доповідь судді, пояснення захисника ОСОБА_5 , який підтримав подання та просив скерувати провадження на розгляд до будь якого найближчого апеляційного суду, крім Тернопільського, вивчивши матеріали подання та матеріали провадження, обговоривши наведені у поданні доводи, колегія суддів дійшла висновку про таке.
За правилами п. 2 ч. 1 ст. 34 КПК кримінальне провадження передається на розгляд іншого суду, якщо після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити склад суду для судового розгляду.
Відповідно до ч. 3 ст. 34 КПК питання про направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого вирішується колегією суддів Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції.
Як убачається з матеріалів провадження та відповідно до офіційних даних розміщених на інтернет-ресурсі «Судова влада України», на даний час у судовій палаті з розгляду кримінальних справ у Львівському апеляційному суді працюють дванадцять суддів.
З протоколу автоматизованого розподілу від 6 січня 2021 року вбачається, що сформувати склад колегії для розгляду справи у вказаному апеляційному суді не вдалося, оскільки усі судді судової палати з розгляду кримінальних справ цього суду, крім судді ОСОБА_12 , під час досудового розслідування брали участь у кримінальному провадженні, що виключає можливість їх повторної участі у розгляді справи на стадії судового розгляду з урахуванням вимог ч. 1 ст. 76 КПК в редакції Закону України від 3 жовтня 2017 року №2147-VIII.

Саме ці обставини і стали підставою для звернення голови апеляційного суду із вказаним поданням до Верховного Суду 11 січня 2021 року в порядку ст. 34 КПК.
Разом із тим, на час розгляду подання Законом України «Про внесення змін до Кримінального процесуального кодексу України щодо забезпечення виконання рішення Конституційного Суду України стосовно оскарження ухвали суду про продовження строку тримання під вартою» від 2 грудня 2020 року № 1027-ІХ, який набрав чинності 14 січня 2021 року, було внесено зміни у редакцію ч. 1 ст. 76 КПК відповідно до яких суддя, який брав участь у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, має право брати участь у цьому провадженні при перегляді в апеляційному порядку ухвал суду першої інстанції про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, зміну іншого запобіжного заходу на запобіжний захід у виді тримання під вартою або про продовження строку тримання під вартою, яка була постановлена під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті.
За правилами ст. 5 КПК, яка регулює дію кримінального процесуального закону в часі, процесуальна дія проводиться, а процесуальне рішення приймається згідно з положеннями цього Кодексу, чинними на момент початку виконання такої дії або прийняття такого рішення.

Отже, з урахуванням внесених змін до ст. 76 КПК обставин, які раніше перешкоджали апеляційному суду створити склад колегії для розгляду провадження, не існує, а тому підстав для задоволення подання Верховний Суд не вбачає.
На підставі викладеного, керуючись статтями 34, 441 КПК, Верховний Суд
ухвалив:
Подання голови Львівського апеляційного суду про передачу до іншого суду апеляційної інстанції матеріалів судового провадження за апеляційною скаргою обвинуваченого ОСОБА_13 на ухвалу Шевченківського районного суду м. Львова від 23 грудня 2020 року про продовження йому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0000197 залишити без задоволення.
Матеріали провадження повернути до Львівського апеляційного суду для проведення повторного автоматизованого розподілу справи з урахуванням положень ст. 76 КПК в редакції Закону № 1027-ІХвід 2 грудня 2020 року.
Ухвала є остаточною і оскарженню не підлягає.
Судді:

___________________ _______________ ________________
ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3