У Х В А Л А
іменем україни

25.09.2020 року місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю:

прокурора ОСОБА_3 ,

потерпілого ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

захисника обвинуваченого ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгороді обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 1-кп/308/801/20 (справа № 308/7190/20) внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000082 від 12.07.2020 року, про обвинувачення, -

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Еліста, Калмицької республіки, громадянина України, українця, з середньою спеціальною освітою, одруженого, приватного підприємця, який зареєстрований та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, -

у вчиненні кримінального правопорушення (проступку), передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України,-

В С Т А Н О В И В:
11 липня 2020 року, близько 20 години 30 хвилин, ОСОБА_5 , перебуваючи в спільному дворі будинку за адресою: АДРЕСА_2 , діючи з прямим умислом, тобто усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, на ґрунті раптово виниклих особистих неприязних відносин, з метою спричинення тілесних ушкоджень, під час сварки з ОСОБА_4 , наніс два удари своєю рукою, стиснутою у кулак, в губи потерпілого, чим спричинив потерпілому ОСОБА_4 , відповідно до висновку судово-медичної експертизи № 299 від 15.07.2020 тілесні ушкодження у вигляді: синців та забійних ран в ділянці верхньої губи посередині та нижньої губи зліва.
Згідно з указаним висновком експерта тілесні ушкодження у вигляді синців потягли за собою розлад здоров`я строком до 6 днів, і по цій ознаці згідно з п. 2.3.5 «Правил судово-медичного визначення ступеню тяжкості тілесних ушкоджень» затверджених наказом № 6 МОЗ України від 17.01.1995 року кваліфікуються як легкі тілесні ушкодження, що не спричинили короткочасного розладу здоров`я чи незначної стійкої втрати працездатності.
Такими діями ОСОБА_5 вчинив кримінальне правопорушення (проступок), передбачений ч. 1 ст. 125 КК України - умисне легке тілесне ушкодження.

До відкриття провадження у цій справі до суду 24.07.2020 року надійшло клопотання від 24.07.2020 року захисника обвинуваченого ОСОБА_6 за яким вона просить суд: звільнити ОСОБА_5 від кримінальної відповідальності за ч. 1 ст. 125 КК України у цьому кримінальному провадженні на підставі ст. 45 КК України в зв`язку з дійовим каяттям.

В судовому засіданні 25.09.2020 року захисник своє клопотання підтримала та просила суд його задовольнити.

Обвинувачений ОСОБА_5 клопотання свого захисника підтримав та просив його задовольнити. Після роз`яснення суті обвинувачення за ч. 1 ст. 125 КК України та положень ст. 63 Конституції України, ст. 18 і ст.. 284 КПК України, а також права на повний судовий розгляд, вину у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення (проступку) за ч. 1 ст. 125 Кримінального кодексу України визнав повністю за обставин, викладених вище, щиро розкаявся та наполягав на розгляді клопотання та закритті провадження у цій справі. В залі суду, прилюдно вибачився перед потерпілим ОСОБА_4 .

Потерпілий ОСОБА_4 категорично заперечив проти задоволення клопотання судом та наполягав на повному судовому розгляді, оскільки вважає, що обвинувачений ОСОБА_5 не розкаявся у вчиненому, лише один раз попросив у нього вибачення безпосередньо після події. На його думку, у даному випадку немає ознак дійового каяття, оскільки жодних дій до цього часу обвинувачений не вчинив щодо потерпілого. При цьому пояснив суду, що майнову та немайнову шкоду йому завдано не було, відтак немає підстав для її відшкодування.

Прокурор в судовому засіданні просив суд відмовити у задоволенні зазначеного клопотання захисника, оскілки потерпілий заперечує проти закриття кримінального провадження, і він погоджується з думкою потерпілого, що у даному випадку відсутні ознаки дійового каяття.

Як зазначено у п. 1 ч. 2 ст. 284 КПК України кримінальне провадження закривається судом: у зв`язку зі звільненням особи від кримінальної відповідальності.
Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 214 КПК України у підготовчому судовому засіданні суд має право прийняти такі рішення: закрити провадження у випадку встановлення підстав, передбачених пунктами 4-8, 10 частини першої або частиною другою статті 284 цього Кодексу.
Згідно ч. 4 ст. 286 КПК України якщо під час здійснення судового провадження щодо провадження, яке надійшло до суду з обвинувальним актом, сторона кримінального провадження звернеться до суду з клопотанням про звільнення від кримінальної відповідальності обвинуваченого, суд має невідкладно розглянути таке клопотання.
З урахуванням викладеного суд дійшов висновку, що оскільки КПК України визначений певний порядок розгляду клопотання сторони кримінального провадження про закриття кримінального провадження саме у підготовчому судовому засіданні, слід визнає за необхідне розпочати розгляд зазначеного кримінального провадженні саме зі стадії підготовчого судового засідання, тому за ухвалою від 27.07.2020 року судом було призначено розгляд зазначеного кримінального провадження сааме зі стадії підготовчого судового засідання.
Тому судом було ухвалено негайно перейти до розгляду клопотання сторони захисту.

Згідно зі ст. 45 КК України, особа, яка вперше вчинила кримінальний проступок або необережний нетяжкий злочин, крім корупційних кримінальних правопорушень, звільняється від кримінальної відповідальності, якщо вона після вчинення кримінального правопорушення щиро покаялася, активно сприяла розкриттю кримінального правопорушення і повністю відшкодувала завдані нею збитки або усунула заподіяну шкоду.

Відповідно до ст. 12 КК України кримінальним проступком є передбачене цим Кодексом діяння (дія чи бездіяльність), за вчинення якого передбачене основне покарання у виді штрафу в розмірі не більше трьох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або інше покарання, не пов`язане з позбавленням волі.

Частина 1 статті 125 КК України передбачає кримінальну відповідальність у вигляді штрафу у розмірі до п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або громадськими роботами на строк до двохсот годин, або виправними роботами на строк до одного року.

Відтак кримінальне правопорушення за ч. 1 ст. 125 КК України є кримінальним проступком.

Відповідно до п. 3 постанови пленуму Верховного Суду України від 23 грудня 2005 року № 12 «Про практику застосування судами України законодавства про звільнення особи від кримінальної відповідальності» звільнення особи від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям (ст. 45 КК) можливе в разі вчинення нею вперше злочину невеликої тяжкості.

Такою, яка вчинила злочин уперше, вважається особа, котра раніше не вчиняла злочинів або раніше вчинила злочин, що вже втратив правове значення. Вчинення триваючого або продовжуваного злочину, двох або більше злочинів невеликої тяжкості, які утворюють сукупність (за винятком реальної), не може бути перепоною для застосування ст. 45 КК.

Дійове каяття полягає в тому, що після вчинення злочину особа щиро покаялась, активно сприяла його розкриттю та повністю відшкодувала завдані збитки або усунула заподіяну шкоду. Відсутність хоча б однієї із зазначених складових дійового каяття виключає звільнення особи від кримінальної відповідальності за ст. 45 КК. Виняток можуть становити лише випадки вчинення злочину чи замаху на нього, внаслідок яких не заподіяно шкоду або не завдано збитки.

Щире розкаяння характеризує суб`єктивне ставлення винної особи до вчиненого злочину, яке виявляється в тому, що вона визнає свою провину, висловлює жаль з приводу вчиненого та бажання виправити ситуацію, що склалася.

Активним сприянням розкриттю злочину слід вважати надання особою органам дізнання або досудового слідства будь-якої допомоги в установленні невідомих їм обставин справи.

Повне відшкодування завданих збитків або усунення заподіяної шкоди полягає в добровільному задоволенні винним або іншими особами, зокрема батьками чи близькими родичами, обґрунтованих претензій потерпілого щодо відшкодування заподіяної злочином матеріальної та моральної шкоди, загладжуванні її в інший спосіб, наприклад, шляхом прилюдного вибачення за завдану образу.

Передбачене у ст. 45 КК звільнення особи від кримінальної відповідальності є обов`язковим.

Слід зазначити, що терміну «судове слідство» КПК України (2012 р.) не вживає, а судовий розгляд, процедура, якого передбачає дослідження доказів, є наступною, після підготовчого, стадією судового провадження, потреба в якій, через наявність підстав, передбачених пунктом 1 частини 2 статті 284, пунктом 2 частини 3 статті 314 КПК України, і статтею 45 КК України, в даному випадку не виникла.

З урахуванням викладеного, суд дійшов висновку, що оскільки обвинувачений ОСОБА_5 визнав свою вину у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України, що є обов`язковою складовою щирого розкаяння, щиро розкаявся у вчиненому, безпосередньо в судовому засіданні попросив вибачення у потерпілого ОСОБА_4 , активно сприяв розкриттю злочину, що також зазначив прокурор у обвинувальному акті у якості обставин, які пом`якшують покарання, матеріальна шкода кримінальним правопорушенням (проступком) не завдана, вперше вчинив кримінальний проступок, слід звільнити його від кримінальної відповідальності на підставі ст. 45 КК України у зв`язку з дійовим каяттям, кримінальне провадження закрити у відповідності до вимог п. 1 ч. 2 ст. 284 КК України та п. 2 ч. 3 ст. 314 КПК України.

Речові докази у кримінальному провадженні відсутні. Арешт на майно не накладався.

Запобіжний захід відносно обвинуваченого не обирався.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. ст. 100, 284, 285, 314, 369, 372 КПК України, ст.ст. 44, 45 КК України суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Звільнити від кримінальної відповідальності ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за вчинення кримінального правопорушення (проступку), передбаченого ч. 1 ст. 125 Кримінального кодексу України, - на підставі ст. 45 КК України у зв`язку з дійовим каяттям, кримінальне провадження закрити у відповідності до вимог п. 1 ч. 2 ст. 284 КК України та п. 2 ч. 3 ст. 314 КПК України.

На ухвалу суду може бути подана апеляційна скарга до Закарпатського апеляційного суду через Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області протягом семи днів з дня її проголошення.

Суддя Ужгородського
міськрайонного суду ОСОБА_1