Справа № 362/4262/20
Провадження № 1-кс/362/1057/20
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 серпня 2020 року Васильківський міськрайонний суд Київської області у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участі: секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
захисника ОСОБА_4 ,
розглянувши у закритому судовому засіданні в м. Василькові клопотання слідчого СВ Васильківського ВП ГУНП в Київській області лейтенанта поліції ОСОБА_5 про зміну запобіжного заходу на тримання під вартою,
в с т а н о в и в:
14.08.2020 р. до Васильківського міськрайонного суду Київської області звернувся слідчий СВ Васильківського ВП ГУНП в Київській області лейтенант поліції ОСОБА_5 з клопотанням про зміну запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з запобіжного заходу у виді домашнього арешту на запобіжний захід у виді тримання під вартою строком 60 діб.

Клопотання мотивовано тим, що 23.06.2020 р. близько 04 год. 00 хв. ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , маючи прямий умисел, направлений на незаконне заволодіння транспортним засобом, тобто усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, знаходячись на території домоволодіння за адресою АДРЕСА_1 , (скориставшись відсутністю поблизу власника), підійшов до автомобіля марки «Mitsubishi L-200» сірого кольору, державний номерний знак НОМЕР_1 , що належить ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Далі, ОСОБА_6 , користуючись тим, що за ним ніхто не спостерігає і салон автомобіля відчинений, реалізуючи свій злочинний умисел на незаконне заволодіння транспортним засобом, сів за кермо автомобіля марки «Mitsubishi L-200» сірого кольору, державний номерний знак НОМЕР_1 , привів в дію двигун, ключем який знаходився в замку запалення, відчинив ворота за допомогою пульта який знаходився в салоні автомобіля та з місця вчинення злочину зник в невідомому напрямку.

23.06.2020 р. на автостоянці біля ЖК «Орловський-1», по вулиці Прип`ятській, м. Києва, було виявлено та вилучено автомобіль марки «Mitsubishi L-200» сірого кольору, державний номерний знак НОМЕР_1 , вартість якого згідно висновку автотоварознавчої експертизи №13-3/545 від 22.07.2020 р. становить 275500 (двісті сімдесят п`ять тисяч п`ятсот грн. 00 коп.).

Правова кваліфікація кримінального правопорушення:

частина 1 стаття 289 КК України, тобто незаконне заволодіння транспортним засобом.

Підозрюваними у кримінальному провадженні є:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Київ, українець, громадянин України, що має середню освіту, не одружений, офіційно не працюючий, зареєстрований та проживаючий за адресою: АДРЕСА_2 , в силу ст. 89 КК України раніше не судимий.

Виклад обставин, що дають підстави підозрювати особу у вчинені кримінальних правопорушень:

Показами потерпілого ОСОБА_7 , показами свідка ОСОБА_8 , протоколом огляду місця події від 23.06.2020 р., протоколом огляду місця події від 23.06.2020 р., протоколом огляду місця події від 23.06.2020 р., протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 23.06.2020 р., протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_6 , протоколом огляду предмету (відеозапису), повідомлення про підозру від 24.06.2020 р., висновком автотоварознавчої експертизи №13-3/545, від 22.07.2020 р.

Всі інші питання фактичні обставини кримінального провадження, питання винності чи не винності в скоєні кримінального правопорушення, а також питання відносності та допустимості доказів вирішуються під час іншої стадії кримінального процесу - судового провадження під час розгляду справи по суті в суді першої інстанції. Встановлення того, вчинила чи не вчинила особа кримінальне правопорушення, є завданням подальшого провадження, сприяти якому на думку слідства й покликаний запобіжний захід, про обрання якого подано клопотання.
Обставини, які виникли після прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу та існували під час прийняття о попереднього рішення про застосування запобіжного заходу, але про які слідчий, прокурор на той час не знав та не міг знати.

25.06.2020 р. підозрюваному ОСОБА_6 , за клопотанням слідчого погодженого з прокурором на підставі ухвали слідчого судді Васильківського міськрайонного суду Київської області від 25.06.2020 р. обрано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту та заборонено залишати житло за місцем реєстрації та проживання за адресою: АДРЕСА_3 , в період часу з 21 год. 00 хв. по 07. год. 00 хв. кожного дня не період дії ухвали строком на 60 днів, а саме до 24.08.2020 включно.

Однак, в ході досудового розслідування, з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом встановлено, що підозрюваний ОСОБА_6 , за місцем реєстрації та проживання визначеній в ухвалі про застосування запобіжного заходу, останній був відсутній не проживає за вказаною адресою.

Крім того, слідчим у порядку ст.ст. 111, 133 КПК України підозрюваному ОСОБА_6 направлено повідомлення про виклик для проведення слідчого експерименту на 30.07.2020 р., 31.07.2020 р., 03.08.2020 р., 04.08.2020 р.

Крім того, 10.08.2020 р. о/у СКП Васильківського ВП у порядку ст.ст. 111, 133 КПК України вручена повістка матері підозрюваного ОСОБА_6 ,- ОСОБА_9 для передачі підозрюваному, для проведення допиту на 11.08.2020 р., 12.08.2020 р., 14.08.2020 р..

Однак, підозрюваний ОСОБА_6 у вказані дати до слідчого СВ Васильківського ВП ГУНП в Київській області не з`явився.

Посилання на один або кілька ризиків:

- Перебуваючи на волі, ОСОБА_6 може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, тобто наявний ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України;

- Перебуваючи на волі ОСОБА_6 може незаконно впливати на потерпілих та свідків у даному кримінальному провадженні, тобто наявний ризик, передбачений п. 3 ч. 1 ст.177 КПК України.

- Перебуваючи на волі, ОСОБА_6 може вчинити інше кримінальне правопорушення, тобто наявний ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Виклад обставин, на підставі яких слідчий дійшов до висновку про наявність ризиків:

Реальним є ризик того, що підозрюваний переховуватиметься від органу досудового розслідування та суду, оскільки у разі визнання його винним у вчиненні даного злочину, останньому загрожує покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 3 до 5 років.
Аналізуючи вказаний ризик в контексті практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Panchenkov. Russia (Панченко проти Росії)). Ризик втечі може оцінюватись у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Beccievv. Moldova (Бекчиев проти Молдови)).

Оцінюючи ризик переховування підозрюваного з позиції практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити наступне:

-підозрюваний немає постійного місця роботи та законного джерела доходів;

-немає стійких соціальних в`язків.

Враховуючи ці обставини і тяжкість вчиненого ним злочину, існує реальний ризик залишення ним території Васильківського району, а також свого тимчасового місця проживання з метою переховування від органів розслідування та суду в будь-який час задля уникнення кримінальної відповідальності.

Щодо наявності ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, згідно з яким підозрюваний може вчинити інше кримінальне правопорушення, необхідно зазначити, що ОСОБА_6 офіційно ніде не працює, немає міцних соціальних зв`язків, немає засобів для існування,

Щодо наявності ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, згідно з яким підозрюваний може незаконно впливати на потерпілу та свідка у кримінальному провадженні, необхідно зазначити наступне.

Даний ризик обґрунтовується тим, що підозрюваний, перебуваючи на свободі та знаючи про фактичне місце проживання потерпілої ОСОБА_7 та свідка ОСОБА_8 зможе незаконно впливати на них.

Обґрунтування неможливості запобігання ризику, застосуванням більш м`яких запобіжних заходів:
Застосування застави, особистого зобов`язання та особистої поруки щодо ОСОБА_6 не дасть змоги запобігти ризикам передбаченими ст. 177 КПК України, оскільки останній перебуваючи на волі з метою уникнення відповідальності за вчинення вищевказаних кримінальних правопорушень, на даний момент переховується від органів досудового розслідування і його місце знаходження не відоме.
Застосування домашнього арешту щодо ОСОБА_6 ,є не можливим, оскільки останній перебуваючи на волі, буде продовжувати ухилятися від явки до органів досудового розслідування та суду, також може покинути місце свого проживання з метою ухилення від явки до органу досудового розслідування та подальшого уникнення притягнення до кримінальної відповідальності.

Застосування особистого зобов`язання та особистої поруки щодо ОСОБА_6 не є можливим, оскільки перебуваючи на волі, останній буде ухилятися та від явки до органів досудового розслідування суду, також може вчинити інше кримінальне правопорушення, або незаконно впливати на потерпілого з метою зміни його показів.

Беручи до уваги те, що підозрюваний ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , переховується від органів досудового розслідування та суду, з метою уникнення відповідальності за вчинення вищевказаного кримінального правопорушення, його місце знаходження невідоме, може вчиняти нові кримінальні правопорушення та незаконно впливати на потерпілого у цьому ж кримінальному провадженні (що є ризиками, передбаченими ст. 177 КПК України), а також відсутня можливість запобігання цьому ризику шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів та для забезпечення його належної процесуальної поведінки.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав та просив його задовольнити з викладених в клопотанні підстав.

Захисник підозрюваного ОСОБА_6 - ОСОБА_4 з приводу задоволення клопотання поклався на розсуд суду.

Підозрюваний ОСОБА_6 в судове засідання доставлений не був.
Слідчий суддя, заслухавши прокурора, дослідивши матеріали клопотання, матеріали кримінального провадження внесеногодо Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001246 від 23.06.2020 р., за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 289 КК України, приходить до наступного висновку.

Судом достовірно встановлено, що 23.06.2020 р. близько 04 год. 00 хв. ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , маючи прямий умисел, направлений на незаконне заволодіння транспортним засобом, тобто усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, знаходячись на території домоволодіння за адресою АДРЕСА_1 , (скориставшись відсутністю поблизу власника), підійшов до автомобіля марки «Mitsubishi L-200» сірого кольору, державний номерний знак НОМЕР_1 , що належить ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Далі, ОСОБА_6 , користуючись тим, що за ним ніхто не спостерігає і салон автомобіля відчинений, реалізуючи свій злочинний умисел на незаконне заволодіння транспортним засобом, сів за кермо автомобіля марки «Mitsubishi L-200» сірого кольору, державний номерний знак НОМЕР_1 , привів в дію двигун, ключем який знаходився в замку запалення, відчинив ворота за допомогою пульта який знаходився в салоні автомобіля та з місця вчинення злочину зник в невідомому напрямку.

23.06.2020 р. на автостоянці біля ЖК «Орловський-1», по вулиці Прип`ятській, м. Києва, було виявлено та вилучено автомобіль марки «Mitsubishi L-200» сірого кольору, державний номерний знак НОМЕР_1 , вартість якого згідно висновку автотоварознавчої експертизи №13-3/545 від 22.07.2020 р. становить 275500 (двісті сімдесят п`ять тисяч п`ятсот грн. 00 коп.).

Згідно з пунктом 18 частини 1 статті 3 КПК України до повноважень слідчого судді належить здійснення судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні. У пункті 1 листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 04.04.2013 р. № 511-550/0/4-13 «Про деякі питання порядку застосування запобіжних заходів під час досудового розслідування та судового провадження відповідно до Кримінального процесуального кодексу України» зазначено таке: «слідчий суддя має сумлінно виконувати обов`язки щодо загального захисту прав людини у порядку статті 206 КПК України».

Відповідно до ст. 20 КПК України, підозрюваний має право на захист, яке полягає у тому числі і в праві особисто подавати докази, брати особисту участь у кримінальному провадженні, користуватися правовою допомогою захисника, а також реалізовувати інші процесуальні права, передбачені КПК України.

Ст. 22 КПК України передбачено,змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими КПК України. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених КПК України. Захист здійснюється підозрюваним або обвинуваченим, його захисником або законним представником. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Відсутність у судовому засіданні підозрюваного ОСОБА_6 , унеможливило надати суду докази та відстояти правову позицію підозрюваного щодо розгляду питання про зміну запобіжного заходу з домашнього арешту на запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 194 КПК України, слідчий суддя, суд зобов`язаний постановити ухвалу про відмову в застосуванні запобіжного заходу, якщо під час розгляду клопотання прокурор не доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті.
Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основних свобод, яка згідно положень ст.9 Конституції України є частиною національного законодавства, гарантовано право на справедливий судовий розгляд, кожний обвинувачений у скоєнні кримінального злочину повинен мати можливість для підготовки свого захисту.
Основоположні права та свободи людини, зокрема й права на свободу та особисту недоторканність, проголошеного як у ст. 5 Європейської Конвенції з прав людини, так і в ст. 29 Конституції України, та рішеннями Європейського суду. Органи обвинувачення повинні забезпечити дотримання конституційних прав і свобод людини, серед яких особливе місце займає право на свободу та особисту недоторканність, на рівні, якому вони гарантуються Конвенцією і практикою Суду. Звуженням прав людини і громадянина порушує вимоги ст. 22 Конституції, та суперечить вимогам ст. 5 Конвенції
Оскільки суд повинен зважати, що тримання під вартою є винятковим видом запобіжного заходу та застосовується лише у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе відвернути ризики, зазначені у ст. 177 КПК. При розгляді клопотання про обрання або ж продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів (правова позиція, викладена у п. 80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі "Харченко проти України".
Слідчий суддя, суд має ретельно перевіряти відповідність поданого клопотання слідчого, прокурора про застосування запобіжного заходу вимогам ст. 184 КПК, а також своєчасність надання підозрюваному, обвинуваченому копії клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу (не пізніше ніж за три години до початку розгляду клопотання).
У випадку недотримання слідчим, прокурором вимог ст. 184 КПКслідчий суддя розглядає відповідне клопотання та відмовляє у його задоволенні. Слід мати на увазі, що змінити або доповнити подане до слідчого судді, суду клопотання про зміну запобіжного заходу вправі лише прокурор.
Відповідно до пункту 5 листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 04.04.2013 р. № 511-550/0/4-13 слідчий суддя, суд має ретельно перевіряти відповідність поданого клопотання слідчого, прокурора про застосування запобіжного заходу вимогам статті 184 КПК України, а також своєчасність надання підозрюваному, обвинуваченому копії клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу (не пізніше ніж за три години до початку розгляду клопотання); у випадку недотримання слідчим, прокурором вимог статті 184 КПК України слідчий суддя розглядає відповідне клопотання та відмовляє у його задоволенні.

Враховуючи викладене, а також приймаючи до уваги відсутність клопотань з боку прокурора про зміну або доповнення поданого клопотання, слідчий суддя приходить до обґрунтованого висновку про те, що громадянину України ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , станом на час надходження клопотання до суду, тобто 14.08.2020 р. та на час розгляду клопотання в суді копії клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність зміни запобіжного заходу вручено не було.
Вимогами КПК України закріплено, що розгляд клопотання про застосування запобіжного заходу здійснюється за участю прокурора, підозрюваного, його захисника.
Так, відповідно до правил ч. 6 ст. 193 КПК України, слідчий суддя, суд може розглянути клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, лише у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що підозрюваний, оголошений у міжнародний розшук.
Враховуючи, що участь підозрюваного ОСОБА_10 в розгляді клопотання про зміну запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є обов`язковою, між тим він до суду не доставлений, матеріали клопотання на час звернення до суду не містять відомостей, що підозрюваного оголошено у міжнародний розшук; також слідчим у клопотанні про застосування запобіжного заходу не доведено наявності всіх обставин, передбачених ч. 1 ст. 194 КПК України, а клопотання не відповідає вимогам ст. 184 КПК України, слідчий суддя з метою гарантовання права на справедливий судовий розгляд та дотримання прав громадянина України приходить до обґрунтованого висновку про відмову в задоволенні клопотання.
Керуючись ст. ст. 3, 20, 22, 110, 177, 183, 184, 193, 194, 196, 309 КПК України, слідчий суддя,
п о с т а н о в и в:

В задоволенні клопотання слідчого СВ Васильківського ВП ГУНП в Київській області лейтенанта поліції ОСОБА_5 про зміну запобіжного заходу у виді домашнього арешту на запобіжний захід у виді тримання під вартою строком 60 діб підозрюваному ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Київ, українцю, громадянину України, що має середню освіту, неодруженого, офіційно не працюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого, - відмовити.
На ухвалу протягом п`яти днів з дня її ухвалення може бути подано апеляційну скаргу до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1