Провадження № 1-кс/760/7183/20
У Х В АЛ А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 жовтня 2020 року слідчий суддя Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Солом`янського районного суду міста Києва клопотання прокурора відділу нагляду за додержанням законів органів державної фіскальної служби Київської обласної прокуратури ОСОБА_3 ,

про арешт майна в рамках кримінального провадження № 0000091 від 03.08.2020 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 212 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

До слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва надійшло клопотання прокурора відділу нагляду за додержанням законів органів державної фіскальної служби Київської обласної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна в рамках кримінального провадження №0000091 від 03.08.2020 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 212 КК України.

Як зазначається в клопотанні, слідчим управлінням ГУ ДФС у Київській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000091 від 03.08.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 27, ч. 3 ст. 212 КК України.
Подане клопотання обґрунтовується тим, що в ході досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_4 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 ), ОСОБА_5 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 ), ОСОБА_6 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 ), ОСОБА_7 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 ), ОСОБА_8 ( ІНФОРМАЦІЯ_5 ), ОСОБА_9 ( ІНФОРМАЦІЯ_6 ), перебуваючи на території м. Києва, Київської області та низки інших областей, організувавши злочинну схему з надання послуг по мінімізації податкових зобов`язань, документального прикриття безтоварних операцій підприємствам реального сектору економіки України шляхом переведення безготівкових коштів у готівку, штучно формуючи податковий кредит з ПДВ, використовуючи реквізити підконтрольних суб`єктів підприємницької діяльності, які входять до транзитно-конвертаційної групи, в період з 01.01.2019 по 01.07.2020 сформували податковий кредит з ПДВ підприємствам реального сектору економіки, зокрема, сприяли в ухиленні від сплати податків ТОВ «Дистриб`юторська Компанія «Фарматек» (код 21637109) на загальну суму понад 8 379 876 грн., що підтверджується висновком експертного дослідження №2-24/07/2020-дос.
У клопотанні вказується, що під час досудового розслідування кримінального провадження встановлено, що вищевказані особи, діючи умисно з метою надання послуг з мінімізації податкових зобов`язань, документального прикриття безтоварних операцій підприємствам реального сектору економіки України, використовують реквізити ряду суб`єктів підприємницької діяльності, у тому числі ТОВ «Торгово-Будівельна Група «Обеліск» (), ТОВ «Винвестагро» (), ТОВ «Бестагропром» (), ТОВ «Агросегмент» (), ТОВ «Айтлімітед» (), ТОВ «Гаредстоун» (), ТОВ «ВайтКорпЮа» (), ТОВ «Тайп-Пром» (), ТОВ «Бестсоюз» (), ТОВ «Рекрут Груп» (), ТОВ «Станкорт» (), ТОВ «Софткорт» (), ТОВ «Сорт Груп» (), ТОВ «Фінанс-Глобал Груп» (), ТОВ «Сигмат» (), ТОВ «Прайм Омега» (), ТОВ «Промглобторг ЛТД» (), ТОВ «ТД Ромбуд» (), ТОВ «Бетагро» (), ТОВ «Платінум ІНВ» (), ТОВ «БрендінгПром» (), ТОВ «ОранджПром» (), ТОВ «Всеукраїнський Будівельний Альянс» (), ТОВ «ГлобалДрим» (), ТОВ «МунШайн» (), ТОВ «Деснянський Альянс» (), ТОВ «Репорт Груп» (), ТОВ «Фінанс Стрім» (), ТОВ «Корба Груп» (), ТОВ «Ванпро» (), ТОВ «Агроинтер» (), ТОВ «Спарта Люкс» (), ТОВ «Мегабуд-С» (), ТОВ «Юга-Траст» (), ТОВ «Метстілпром» (), ТОВ «МортрастЛімітед» (), ТОВ «Антлантік Союз» (), ТОВ «Елма Торг» (), ТОВ «ДейтЛімітед» (), ТОВ «ЛіренБест» (), ТОВ «Ерра Група» (), ТОВ «Альта Торг» (), ТОВ «Вест Тайп» (), ТОВ «Оксі Торг» (), ТОВ «МірландІнвест» (), ТОВ «БлексІнвест» (), ТОВ «Астон Союз» (), ТОВ «Євровестплюс» (), ТОВ «Євроторгпром» (), ТОВ «Вакбилд» (), ТОВ «Бактерс» (), ТОВ «Аморок» (), ТОВ «Ваилдер» (), ТОВ «Агроинтер» (), ТОВ «Євроторггранд» (), ТОВ «Євростейтком» (), ТОВ «Азовлоджистік» (), ТОВ «НордоптЛімітел» (), ТОВ «Євродонбудстандарт» (), ТОВ «Олімс Союз» (), ТОВ «Лімі Інвест» (), ТОВ «Афірмгруп» (), «Сигета» (), ТОВ «Грін Скай» (), ТОВ «Турнет» (), у яких відсутні необхідні умови для здійснення господарської діяльності, відсутні основні фонди, технічний персонал, виробничі активи, складські приміщення, транспортні засоби. В подальшому грошові кошти група підприємств перераховує між собою з рахунку на рахунок з метою завищення ціни на товари (роботи, послуги).
У клопотанні зазначається, що відповідно до наявної в органу досудового розслідування інформації встановлено, що вищевказана група осіб для здійснення перевезення первинних фінансово-господарських документів, печаток суб`єктів підприємницької діяльності, задіяних в протиправній діяльності, грошових коштів, здобутих від незаконної діяльності, використовує транспортний засіб CHEVROLET NUBIRA (колір-чорний), державний номерний знак НОМЕР_1 , який на праві власності належить ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_7

08.10.2020 в ході проведення обшуку на підставі ухвали слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 18.09.2020 (справа №760/20074/20) транспортного засобу CHEVROLET NUBIRA (колір-чорний), державний номерний знак НОМЕР_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , на території АЗС «Сокар», яким фактично користувався ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , було виявлено та тимчасово вилучено грошові кошти в національній валюті України гривні (сто тисяч) та євро (десять тисяч), дозвіл на вилучення яких ухвалою слідчого судді від 18.09.2020 надано не було.
Так, під час обшуку вказаного автомобіля ОСОБА_11 зазначив, що йому невідомо, що саме знаходилось в салоні автомобіля, останній не зміг пояснити походження вищевказаних грошових коштів.

09.10.2020 грошові кошти, виявлені та вилучені в ході проведення обшуку транспортного засобу CHEVROLET NUBIRA (колір-чорний), державний номерний знак НОМЕР_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , визнано речовими доказами у кримінальному провадженні №0000091.

Враховуючи вищенаведене та керуючись стст. 36, 98, 100, 131, 132, 170, 172 КПК України, прокурор просить накласти арешт на майно, вилучене в ході проведення обшуку автомобіля CHEVROLET NUBIRA, державний номерний знак НОМЕР_1 , а саме: грошові кошти в загальній сумі 100 000 (сто тисяч) в національній валюті України гривні, в купюрах з наступним номіналом 100 (сто) гривень в кількості 42 (сорок дві) штуки; 200 (двісті) гривень в кількості 144 (сто сорок чотири) штуки; 500 (п`ятсот) гривень в кількості 128 (сто двадцять вісім) штуки; 1000 (тисячу) гривень в кількості 3 (три) штуки; грошові кошти в загальній сумі 10 000 (десять тисяч) в іноземній валюті Євро, в купюрах номіналом 50 (п`ятдесят) Євро в кількості 200 (двісті) штук, з метою забезпечення збереження речових доказів.
У судове засідання прокурор відділу нагляду за додержанням законів органами державної фіскальної служби Київської обласної прокуратури ОСОБА_3 не з`явився, подав до слідчого судді лист, в якому просив проводити судове засідання за його відсутності, клопотання підтримав в повному обсязі та просив його задовольнити.
До слідчого судді надійшла заява адвоката ОСОБА_12 , який діє в інтересах ОСОБА_11 , в якій адвокат просив проводити судове засідання за його відсутності. Також адвокатом ОСОБА_12 , який діє в інтересах ОСОБА_11 , були подані письмові заперечення на клопотання про арешт майна, в яких адвокат, зокрема, зазначив, що обшук, під час якого були вилучені грошові кошти, було проведено незаконно особою, яка не мала відповідних повноважень у кримінальному провадженні №0000091 на проведення даної слідчої дії; клопотання не містить жодних відомостей про причетність ОСОБА_11 до будь-якої протиправної діяльності; постанова про визнання грошових коштів речовим доказом у кримінальному провадженні містить недостовірні відомості, оскільки в постанові слідчий прийняв рішення про визнання виявлених та вилучених у ОСОБА_11 грошових коштів, як зазначається в постанові 09.10.2020, відповідно до протоколу обшуку від 29.09.2020, речовими доказами у даному кримінальному провадженні, разом з тим обшук та вилучення грошових коштів було здійснено 08.10.2020. Також адвокат вказав, що грошові кошти не відповідають критеріям речового доказу, визначеним ст. 98 КПК України, оскільки ці грошові кошти є власністю ОСОБА_11 та були отримані ним від ОСОБА_13 за результатами укладення договору №3009201-ФП про надання поворотної безпроцентної позики, надавши слідчому судді копії даного договору, а факт спроможності ОСОБА_13 надати ОСОБА_11 відповідну безпроцентну позику підтверджується, зокрема, податковою декларацією ОСОБА_13 . Враховуючи вищенаведене, ОСОБА_12 , який діє в інтересах ОСОБА_11 , просив слідчого суддю відмовити у задоволенні клопотання прокурора про арешт майна та зобов`язати прокурора або слідчого у кримінальному провадженні негайно повернути ОСОБА_11 тимчасово вилучені в ході проведення обшуку грошові кошти.
Відповідно до вимог ст.172 КПК України слідчий суддя ухвалив проводити судовий розгляд клопотання про арешт майна за відсутності зазначених осіб.
Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов наступного висновку виходячи з такого.
Відповідно до чч. 1, 4 ст.41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.
Статтею 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачено, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.
Проте попередні положення жодним чином не обмежують право держави вводити в дію такі закони, які вона вважає за необхідне, щоб здійснювати контроль за користуванням майном відповідно до загальних інтересів або для забезпечення сплати податків чи інших зборів або штрафів.
Відповідно до п.1 ч.2 ст.167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.
Як передбачено ч.2 ст.168 КПК України, тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.
Згідно з ч.7 ст.236 КПК України вилучені речі та документи, які не входять до переліку, щодо якого прямо надано дозвіл на відшукання в ухвалі про дозвіл на проведення обшуку, та не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.
Відповідно до абз. 2 ч. 5 ст. 171 КПК України у разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.
Згідно з чч. 1, 2 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Арешт майна допускається з метою забезпечення:
1) збереження речових доказів;
2) спеціальної конфіскації;
3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;
4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно з ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Слідчим суддею встановлено, що до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено відомості щодо кримінального провадження за №0000091 від 03.08.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 27, ч. 3 ст. 212 КК України.
08.10.2020 в ході проведення обшуку на підставі ухвали слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 18.09.2020 (справа №760/20074/20, провадження №1-кс/760/6593/20) транспортного засобу CHEVROLET NUBIRA (колір-чорний), д.н.з. НОМЕР_1 , було виявлено та тимчасово вилучено грошові кошти в загальній сумі 100 000 (сто тисяч) в національній валюті України гривні, в купюрах з наступним номіналом: 100 (сто) гривень в кількості 42 (сорок дві) штуки; 200 (двісті) гривень в кількості 144 (сто сорок чотири) штуки; 500 (п`ятсот) гривень в кількості 128 (сто двадцять вісім) штуки; 1000 (тисячу) гривень в кількості 3 (три) штуки; грошові кошти в загальній сумі 10 000 (десять тисяч) в іноземній валюті Євро, в купюрах номіналом: 50 (п`ятдесят) Євро в кількості 200 (двісті) штук, дозвіл на вилучення яких ухвалою слідчого судді від 18.09.2020 надано не було.
Слідчим суддею встановлено, що постановою від 09.10.2020 старшого слідчого з особливо важливих справ відділу розслідування кримінальних проваджень слідчого управління Головного управління ДФС у Київській області ОСОБА_14 вищевказані тимчасово вилучені в ході проведення обшуку транспортного засобу CHEVROLET NUBIRA (колір-чорний), д.н.з. НОМЕР_1 , грошові кошти визнано речовими доказами у кримінальному провадженні №0000091 від 03.08.2020 та приєднано до матеріалів кримінального провадження.
Також встановлено, що клопотання прокурора про арешт майна подано з метою забезпечення збереження речових доказів з додержанням встановлених КПК України строків.
Таким чином, виходячи з вимог ч.3 ст.170 КПК України арешт з цією метою накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно з ч.2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:
1) правову підставу для арешту майна;
2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);
3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);
3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу);
4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);
5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;
6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Відповідно до ч.11 ст.170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Разом з тим, слідчий суддя доходить висновку, що на підставі вищенаведених норм законодавства України та встановлених фактичних обставин, майно, вилучене 08.10.2020 в ході проведення обшуку автомобіля CHEVROLET NUBIRA, державний номерний знак НОМЕР_1 , під керуванням ОСОБА_11 , а саме: грошові кошти в загальній сумі 100 000 (сто тисяч) в національній валюті України гривні, в купюрах з наступним номіналом: 100 (сто) гривень в кількості 42 (сорок дві) штуки; 200 (двісті) гривень в кількості 144 (сто сорок чотири) штуки; 500 (п`ятсот) гривень в кількості 128 (сто двадцять вісім) штуки; 1000 (тисячу) гривень в кількості 3 (три) штуки; грошові кошти в загальній сумі 10 000 (десять тисяч) в іноземній валюті Євро, в купюрах номіналом: 50 (п`ятдесят) Євро в кількості 200 (двісті) штук, ознакам речового доказу у кримінальному провадженні № 0000091 не відповідають, оскільки у постанові про визнання речовими доказами слідчим не встановлено, а прокурором не доведено, що ці гроші є об`єктами, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі є предметами, що були об`єктом кримінально протиправних дій, грошима, набутими кримінально протиправним шляхом або отриманими юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Слідчий суддя звертає увагу, що в постанові від 09.10.2020 слідчого про визнання вилучених в ході проведення обшуку грошових коштів речовими доказами у кримінальному провадженні №0000091 містяться недостовірні дані щодо фактичних обставин, а саме невірна дата вилучення майна (грошових коштів) та дата складення протоколу обшуку.

Слідчий суддя також вважає, що прокурором не доведено необхідність такого арешту, а також наявність ризиків приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження, передбачених абз.2 ч.1 ст.170 КПК України.
Вирішуючи питання про арешт майна, слідчий суддя також зобов`язаний урахувати відповідну практику Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ), в якій напрацьовано три головні критерії, які слід оцінювати на предмет відповідності втручання в право особи на мирне володіння своїм майном принципу правомірного втручання, сумісного з гарантіями ст. 1 Першого протоколу, а саме: (а) чи є втручання законним; (б) чи переслідує воно «суспільний інтерес»; (в) чи є такий захід (втручання в право на мирне володіння майном) пропорційним визначеним цілям та з дотриманням принципу справедливої рівноваги. ЄСПЛ констатує порушення державою ст. 1 Першого протоколу, якщо хоча б одного критерію не буде додержано.
Виходячи з викладеного, слідчий суддя оцінює накладення арешту на вказане в клопотанні прокурора майно як нерозумне та неспіврозмірне обмеження права власності в даному кримінальному провадженні, непропорційне переслідуваному суспільному інтересу та таке, що порушує принцип справедливої рівноваги. Слідчий суддя також вважає, що накладення арешту на все вищевказане майно матиме надмірно обтяжливі наслідки для власника майна ОСОБА_11 .
На підставі викладеного та керуючись ст.41 Конституції України, ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, стст.170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання - відмовити.

Повернути ОСОБА_11 грошові кошти, вилучені 08.10.2020 в ході проведення обшуку автомобіля CHEVROLET NUBIRA, державний номерний знак НОМЕР_1 , а саме:

-грошові кошти в загальній сумі 100 000 (сто тисяч) в національній валюті України гривні, в купюрах з наступним номіналом: 100 (сто) гривень в кількості 42 (сорок дві) штуки; 200 (двісті) гривень в кількості 144 (сто сорок чотири) штуки; 500 (п`ятсот) гривень в кількості 128 (сто двадцять вісім) штуки; 1000 (тисячу) гривень в кількості 3 (три) штуки;

-грошові кошти в загальній сумі 10 000 (десять тисяч) в іноземній валюті Євро, в купюрах номіналом: 50 (п`ятдесят) Євро в кількості 200 (двісті) штук.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1