НОВОМИКОЛАЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЗАПОРІЗЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА
14 вересня 2020 року Справа № 322/861/20 (Провадження № 1-кс/322/217/20)

Слідчий суддя Новомиколаївського районного суду Запорізької області ОСОБА_1 , секретар ОСОБА_2 , за участю скаржника ОСОБА_3 , представника Новомиколаївського відділу Токмацької місцевої прокуратури ОСОБА_4 , розглянувши скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність працівників Новомиколаївського відділу Токмацької місцевої прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про злочин до Єдиного реєстру досудових розслідувань (звернення від 31.08.2020 щодо керівництва ТУ ДБР та судді Запорізького апеляційного суду),

встановив:
депутат Новонмиколаївської районної ради Запорізької області ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді зі вказаною скаргою.

Зі змісту скарги ОСОБА_3 випливало, що він звернувся із депутатським зверненням від 31.08.2020 до Т.в.о. начальника Новомиколаївського відділу Токмацької місцевої прокуратури, у якому йшлося про те, що за його зверненням ТУ ДБР, розташоване в місті Мелітополі не були внесені відомості в ЄРДР щодо судді Запорізького апеляційного суду ОСОБА_5 і директора ТУ ДБР ОСОБА_6 .

ОСОБА_3 у скарзі посилається на ст.ст.154, 214 КПК України, ст.13 ЗУ «Про статус депутатів місцевих рад», ст.5 ЗУ «Про Державне бюро розслідувань», положення про порядок ведення ЄРДР, затвердженим наказом Генеральної прокуратури України від 06 квітня 2016 року №139 (який втратив чинність), наводив ознаки складу злочинів, передбачених ст.28, 351, 364 КК України (з його точки зору).

Скаржник просив визнати бездіяльність осіб, які розглядали його звернення незаконною і просив зобов`язати працівників Новомиколаївського відділу Токмацької місцевої прокуратури його звернення від 31.08.2020 внести до ЄРДР, провести досудове розслідування, його визнати потерпілим.

Крім цього скаржником було заявлено клопотання про витребування з Новомиколаївського відділу Токмацької місцевої прокуратури додатків до його звернення. Слідчим суддею у задоволенні клопотання було відмовлено, оскільки встановлено, що додатки разом із зверненням відділом прокуратури були направлені до ТУ ДБР. Слідчим суддею було здійснено запит до ТУ ДБР, однак на момент розгляду скарги відповідь не отримано. Скаржнику повідомлено про ознайомлення слідчого судді з текстами ухвал суддів Запорізького апеляційного суду від 30.06.2020 і 29.07.2020, а також слідчого судді від 27.05.2020 (зроблені копії з ЄДРСР), останній не заперечував на розгляді скарги, на підставі наявних матеріалів.

Дослідивши скаргу і додані до неї документи; заслухавши ОСОБА_3 , який підтримав свою скаргу просив її задовольнити; представника Новомиколаївського відділу Токмацької місцевої прокуратури, який, в свою чергу, заперечував про доводів та вимог скарги, просив відмовити у її задоволенні; слідчий суддя доходить наступних висновків.

Слідчим суддею встановлено, депутат Новомиколаївської районної ради Запорізької 10.08.2020 звернувся з депутатським зверненням до ТУ ДБР, розташоване в м. Мелітополі у якому просив внести відомості до ЄРДР щодо судді Запорізького апеляційного суду ОСОБА_5 . Зі змісту звернення випливало, що суддя виніс незаконну ухвалу, якою скаржнику безпідставно, на його думку, було повернуто апеляційну скаргу на ухвалу слідчого судді Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області від 27.05.2020. Крім цього ОСОБА_3 вважав, що відправлення копії попередньої ухвали судді Запорізького апеляційного суду від 30.06.2020 (про повернення апеляційної скарги, суддя ОСОБА_7 ) навмисно затягували.

ТУ ДБР ОСОБА_3 надана відповідь від 21.07.2020 №Ч2340/д/17-01-01-20, з якої випливало, що підстав для внесення його звернення до ЄРДР не має.

В подальшому ОСОБА_3 подано звернення від 31.08.2020 до Т.в.о. начальника Новомиколаївського відділу Токмацької місцевої прокуратури, в якому депутат просив внести відомості в ЄРДР за ст.28, 351, 364 КК щодо судді Запорізького апеляційного суду ОСОБА_5 і керівництва ТУ ДБР, в особі директора ОСОБА_6 . Зміст звернення є аналогічним тому, який вказаний у зверненні від 10.08.2020, лише доповнено викладом ст.5 Закону України «Про Державне бюро розслідувань».

Порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування визначений главою 26 КПК України.

Так, ч.1 ст.303 КПК України закріплений вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування. Зокрема, у відповідності до п.1 ч.1 ст.303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена така бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

У відповідності до ч.1 ст. 214 КПК України слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення … зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

За змістом цієї норми бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, означає їх невнесення впродовж 24 годин після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Разом з тим, ст.25 КПК України проголошено засаду публічності. Прокурор, слідчий зобов`язані в межах своєї компетенції розпочати досудове розслідування в разі надходження заяви (повідомлення) про вчинення кримінального правопорушення, а також вжити всіх передбачених законом заходів для встановлення події кримінального правопорушення та особи, яка його вчинила. З вказаною нормою кореспондується вимога п.4 ч.5 ст.214 КПК України, у відповідності до якої до Єдиного реєстру досудових розслідувань вноситься, зокрема, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.

За таких обставин, бездіяльність в сенсі кримінального процесуального кодексу України може мати місце лише у разі: - надходження заяви про вчинення кримінального правопорушення до суб`єкта, який наділений відповідними повноваженнями вносити дані до ЄРДР; - наявність в заяві інформації, яка свідчить про ознаки кримінального правопорушення; - невнесення відомостей за заявою, яка надійшла уповноваженому суб`єкту і містить ознаки кримінального правопорушення, протягом 24 годин.

Аналогічний порядок унесення відомостей про вчинення кримінального правопорушення викладений у Положенні «про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення», який затверджений Наказом Генерального прокурора 30 червня 2020 року №298 (набрав чинності 1 липня 2020 року).

Відповідно до ч.1 ст.2 КК України, підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом.

Аналізуючи вищевикладені положення закону, слідчий суддя доходить висновку, що реєстрації в Єдиний реєстр досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять достатні відомості про вчинення кримінального правопорушення. Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про злочин є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Слідчий суддя вважає, що депутатське звернення ОСОБА_3 до Т.в.о. начальника Новомиколаївського відділу Токмацької місцевої прокуратури від 31.08.2020 не містить об`єктивних ознак жодного злочину і однієї із форм співучасті, того переліку статей КК України, які зазначені у ньому.

Слідчим суддею встановлено, що фактично ОСОБА_3 не погоджується з постановленою ухвалою судді апеляційного суду від 29.07.2020, з діями які були пов`язані з направленням йому ухвали судді апеляційного суду від 30.06.2020, а також відповіддю ТУ ДБР щодо невнесення його депутатського звернення до ЄРДР з приводу винесення ухвали 29.07.2020 (судді ОСОБА_5 ).

Відтак доводи скаржника щодо вчинення можливих кримінальних правопорушень ґрунтуються на його припущеннях і суб`єктивній оцінці, яка випливає з переконання депутата, що направлення йому ухвали судді апеляційного суду від 30.06.2020 навмисно затягували, що ухвала судді апеляційного суду від 29.07.2020 є незаконною (відомості про скасування ухвали, і навіть її оскарження відсутні), що незаконними також є дії ТУ ДБР, щодо невнесенні згаданих обставин в ЄРДР. При цьому необхідно враховувати, що основним складовим елементом об`єктивної сторони будь-якого злочину є його суспільна небезпечність. Злочин серед інших правопорушень характеризується найвищим ступенем суспільної небезпечності і саме це дозволяє відмежовувати його від близьких за об`єктивними і суб`єктивними ознаками інших правопорушень або проступків (адміністративних, дисциплінарних та інших). Само по собі припущення щодо затягування направлення ухвали судді, щодо незаконності рішень судді і керівництва ТУ ДБР, не є свідченням вчинення злочинів передбачених ст.ст.28, 351, 364 КК України.

Саме для перевірки доводів депутата в контексті можливих незаконних судді Запорізького апеляційного суду, керівництва ТУ ДБР, (зокрема і з метою встановлення можливих ознак правопорушень або проступків) та прийняття рішення відповідно до чинного законодавства, звернення депутата було направлено до НАБУ і ТУ ДБР, розташоване в м. Мелітополі.

Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про злочин є наявність об`єктивних даних, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину, фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до ЄРДР.

Не оцінюючи обґрунтованість депутатського звернення від 31.08.2020 на предмет наявності ознак складу злочинів, слідчий суддя вважає, що в ньому відсутні відомості, які свідчать або можуть свідчити про вчинення згаданих кримінальних правопорушень.

Додатково слідчий суддя звертає увагу, що депутат ОСОБА_3 у скарзі на бездіяльність при висвітленні елементів складу злочину (об`єкта, суб`єкта, об`єктивної і суб`єктивної сторони) і вказівки про потерпілого, фактично змішує в один злочин елементи складу різних злочинів, вказує також на працівників Новомиколаївського відділу прокуратури, хоча в її мотивувальній частині просить внести до ЄРДР його депутатське звернення від 31.08.2020, щодо судді Запорізького апеляційного суду і керівництва ТУ ДБР.

Відповідно до ст.307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: скасування рішення слідчого чи прокурора; скасування повідомлення про підозру; зобов`язання припинити дію; зобов`язання вчинити певну дію; відмову у задоволенні скарги.

Отже, наведені у скарзі обставини не можна визнати обґрунтованими і такими, що дають підстави для внесення депутатського звернення від 31.08.2020 до ЄРДР.

Доводи скаржника ОСОБА_3 про необхідність визнання його потерпілим, з огляду на відсутність підстав для внесення відомостей за депутатським зверненням до ЄРДР, не можуть бути задоволені. До того ж ці вимоги взагалі не можуть бути предметом оскарження відповідно до положень ст.303 КПК України (п.5 ч.1 ст.303 КПК передбачена можливість оскарження рішення про відмову визнання потерпілим).

Керуючись ст.ст.214, 303, 305, 306, 309, 372 КПК України, слідчий суддя

ухвалив:
у задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність працівників Токмацької місцевої прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про злочин до Єдиного реєстру досудових розслідувань (за депутатським зверненням від 31.08.2020 щодо керівництва ТУ ДБР та судді Запорізького апеляційного суду) - відмовити повністю.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Запорізького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1