ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Справа № 619/4299/20 Головуючий 1ї інстанції ОСОБА_1
Апеляційне провадження № 11сс/818/1967/20 Доповідач ОСОБА_2
Категорія : скарга на бездіяльність слідчого, прокурора
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 грудня 2020 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Харківського апеляційного суду у складі:

головуючого - ОСОБА_2 ,
суддів - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
за участю секретаря - ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові апеляційну скаргу ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Дергачівськогорайонного суду Харківської області від 02 жовтня 2020 року, якою відмовлено у задоволенні скарги ОСОБА_6 на бездіяльність слідчого Дергачівського ВП ГУ НП в Харківській області щодо невнесення відомостей до ЄРДР,-

В С Т А Н О В И Л А :
Ухвалою слідчого судді Дергачівського районного суду Харківської області від 02 жовтня 2020 року ОСОБА_6 відмовлено у задоволенні його скарги на бездіяльність слідчого та прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР.

Не погоджуючись з вказаною ухвалою слідчого судді, ОСОБА_6 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу слідчого судді, зобов`язати уповноважену посадову особу Дергачівського ВП ГУНП у Харківський області невідкладно внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань про можливе вчинення злочину згідно ст.367 КК України з боку слідчого ОСОБА_7 та прокурора ОСОБА_8 , яка полягає у невиконанні вимог КПК України, а саме не розгляд заяв про залучення заявника в якості потерпілого та умисне ігнорування проведення досудового слідства по кримінальному провадженню №0001418; зобов`язати уповноважену посадову особу Дергачівського ВП ГУНП у Харківський області через 24 години з моменту внесення відомостей надати йому витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Скаргу просив розглядати за його відсутністю.

В обґрунтування апеляційної скарги ОСОБА_6 посилався на те, що в його заяві від 24 вересня 2020 року, поданої до Дергачівського відділу поліції про можливе кримінальне правопорушення з боку слідчого ОСОБА_7 та процесуального керівника ОСОБА_8 , зазначено не формальні ознаки, а фактичні, зроблені слідчим ОСОБА_9 та процесуальним керівником ОСОБА_8 . Заявник вважає, що їх дії можливо є кримінальним злочином відповідно ст. 367 КК України, оскілки такі правопорушення під час слідства мали систематичний характер та жодної спроби вирішити питання відповідно до вимог КПК України з боку слідчого не було, на підтвердження чого ним було долучено додатки, які прямо вказують на ці порушення. Слідчий суддя необґрунтовано відмовив у задоволені його скарги, оскільки на його думку, в його заяві про вчинення злочину було зазначено місце, час, спосіб вчинення, особи які вчинили злочин та певні дії слідчого, які виразились у систематичній умисній бездіяльності, яка полягає у не розгляді слідчим взагалі заяви про залучення його в якості потерпілого від 16.12.2019 та 21.04.2020 р. , ненадання самої постанови, та як доказ бездіяльності або умисного прийняття постанови без розгляду заяви по суті, не проведення слідчих дій. Тому вважає, що слідчий суддя безпідставно відмовив у задоволені його скарги.

З`ясовуючи можливість оскарження вказаного рішення слідчого судді за наслідком розгляду скарги на бездіяльність, колегія суддів бере до уваги Рішення № 4-р(ІІ)/2020 другого сенату Конституційного суду України від 17 червня 2020 року у справі №3-180/2018 (1644/18) за конституційною скаргою ОСОБА_10 щодо відповідності Конституції України (конституційності) окремих положень частини третьої статті 307, частини третьої статті 309 Кримінального процесуального кодексу України, яким визнано такими, що не відповідають Конституції України (є неконституційними), положення частини третьої статті 307 Кримінального процесуального кодексу України щодо заборони оскарження ухвали слідчого судді за результатами розгляду скарги на бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення. Положення ч. 3 ст. 307 Кримінального процесуального кодексу України щодо заборони оскарження ухвали слідчого судді за результатами розгляду скарги на бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення, визнані неконституційними, втрачають чинність з дня ухвалення Конституційним Судом України цього Рішення.
Прокурор в судове засідання не з`явився, був належним чином повідомлений про дату та час розгляду справи, причин своєї неявки суду не повідомив. ОСОБА_6 в апеляційній скарзі просив провести судовий розгляд без його участі.

Враховуючи вимоги ч. 4 ст. 405, ч.2 ст. 422 КПК України, колегія суддів вважає за можливе проведення апеляційного перегляду ухвали слідчого судді за відсутності прокурора у кримінальному провадженні та заявника, оскільки неприбуття сторін або інших учасників кримінального провадження не перешкоджає проведенню розгляду, якщо такі особи були належним чином повідомлені про дату, час і місце апеляційного розгляду та не повідомили про поважні причини свого неприбуття.

На підставі ч.4 ст.107 КПК України, у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

За таких обставин колегія суддів дійшла висновку про можливість проведення розгляду без участі сторін та без фіксування судового засідання технічними засобами.

Заслухавши доповідь судді, дослідивши матеріали кримінального провадження та перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно відомостей, що є наявними в матеріалах судового провадження вбачається, що 01 жовтня 2020 року ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді зі скаргою на бездіяльність слідчого Дергачівського ВП ГУ НП в Харківській області щодо невнесення відомостей до ЄРДР, в якій просив зобов`язати уповноважену посадову особу Дергачівського ВП ГУНП у Харківський області невідкладно внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань про можливе вчинення злочину згідно ст.367 КК України з боку слідчого ОСОБА_7 та прокурора ОСОБА_8 , яка полягає у невиконанні вимог КПК України, а саме не розгляд заяв про залучення його в якості потерпілого та умисне ігнорування проведення досудового слідства по кримінальному провадженню №0001418, що зазначено у заяві від 24 вересня 2020 року. Також просив розпочати досудове слідство та зобов`язати уповноважену посадову особу Дергачівського ВП ГУНП у Харківський області невідкладно надати йому Витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

В обґрунтування скарги ОСОБА_6 зазначав, що 24 вересня 2020 року особисто передав до канцелярії Дергачівської поліції заяву з додатками про можливе кримінальне правопорушення з боку слідчого ОСОБА_7 та прокурора ОСОБА_8 відповідно ст. 367 КК України, службової недбалості, яка полягає у невиконанні вимог КПК України, а саме не розгляд заяв про залучення у якості потерпілого та умисне ігнорування проведення досудового слідства провадженню №0001418 з початком досудового слідства.

Відмовляючи у задоволені скарги, слідчий суддя виходив з підстав, визначених в ч. 1 ст. 303 КПК України, якою передбачено право оскарження бездіяльності слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про вчинення кримінального правопорушення та керувався вимогами ч.1 ст. 214 КПК України, згідно якої, слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинення кримінального правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування. Саме відомості про кримінальне правопорушення, що містяться у заяві чи повідомленні і підлягають внесенню до ЄРДР протягом 24 годин з моменту отримання такого повідомлення або заяви.

При цьому слідчий суддя зазначив, що в заяві ОСОБА_6 відсутні підстави для внесення відомостей до ЄРДР за вказаним повідомленням, так як в його заяві не наведено формальних ознак злочину, які заявник вважає, вчиненими, оскільки підставами вважати заяву чи повідомлення саме про злочин є наявність в таких заявах та повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину, якими є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину).

Колегія суддів погоджується з вказаним висновком слідчого судді, оскілки він ґрунтується на вимогах чинного законодавства.

Зокрема, ч. 1 ст. 303 КПК України передбачено можливість оскарження бездіяльності слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Відповідно до вимог, передбачених ч.1 ст. 214 КПК України, слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинення кримінального правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язані внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Підставою для внесення відомостей до ЄРДР є наявність заяви чи повідомлення про вчинення кримінального правопорушення, а підставою кримінальної відповідальності, згідно з вимогами ч. 1 ст. 2 КК України є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом.

Положенням про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань передбачено, що до реєстру вносяться відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, а саме фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину), які мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Зі змісту заяви (а.с.3), на яку посилається скаржник, не вбачається достатніх фактичних відомостей, щоб визначити ознаки незаконних дій, які охоплюються складом злочинів, про які ОСОБА_6 було зазначено в його заяві від 24 вересня 2020 року до поліції. Зокрема, відповідальність за ст. 367 КК України настає лише у випадку, якщо дії, невиконання чи неналежне виконання яких спричинило передбачені зазначеній у цій статті наслідки, входили у коло службових обов`язків цієї службової особи. Склад службової недбалості передбачає заподіяння істотної шкоди. При цьому, колегія суддів враховує, що істотною шкодою у статтях 364, 365, 367 КПК України, якщо вона полягає у заподіянні матеріальних збитків, вважається така шкода, яка в сто і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян. А тому, відповідно до норм чинного кримінального закону істотна шкода в службових злочинах може мати лише матеріальне вираження. Разом з тим, скаржником в заяві не зазначено про характер та ступінь незаконності дій слідчого та процесуального керівника, які мають ознаки службової недбалості працівниками правоохоронного органу і які наслідки, передбачені у цій статті, вони спричинили.

Підстави вважати заяву ОСОБА_6 саме повідомленням про вчинення злочину відсутні, оскільки його повідомлення не містить об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину, що підтверджують реальність конкретної події злочину, а суб`єктивні доводи заяви (а.с. 3) фактично зводяться до незгоди з діями уповноваженої особи, що можуть бути оскаржені ним в межах ст.303 КПК України, оскільки наслідки розгляду таких заяв, поданих в порядку ст. 303 КПК України, впливають на вирішення таких питань щодо наявності або відсутності підстав для внесення відомостей в ЄРДР, тобто, можуть стати взаємовиключними.

При цьому колегія суддів враховує, що основним складовим елементом об`єктивної сторони будь-якого злочину є його суспільна небезпечність. Злочин серед інших правопорушень характеризується найвищим ступенем суспільної небезпечності і саме це дозволяє відмежовувати його від близьких за об`єктивними і суб`єктивними ознаками інших правопорушень (адміністративних, дисциплінарних та інших).

За таких обставин, колегія суддів погоджується з рішенням та висновками суду першої інстанції про відмову у задоволенні скарги ОСОБА_6 і підстав для його скасування за доводами апеляційної скарги не вбачає.

Відповідно, ухвала слідчого судді Дергачівського районного суду Харківської області від 02 жовтня 2020 року підлягає залишенню без змін, а апеляційна скарга ОСОБА_6 без задоволення.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 214, 303, 304, 307, 376, 404, 405, 407, 418, 422 КПК України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу ОСОБА_6 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Дергачівського районного суду Харківської області від 02 жовтня 2020 року залишити без змін.

Ухвала апеляційного суду оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий

Судді