Справа № 462/5913/20
провадження 1-кс/462/1595/20
У Х В А Л А

27 вересня 2020 року слідчий суддя Залізничного районного суду м.Львова ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м.Львові клопотання слідчого Залізничного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області ОСОБА_4 , погоджене із першим заступником керівника Львівської місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0001640 від 25.09.2020 року, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.187 КК України,

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Львова, українця, громадянина України, з вищою освітою, одруженого, який має на утриманні малолітню доньку 2015 року народження, не працюючого, який зареєстрований на АДРЕСА_1 та фактично проживає на АДРЕСА_2 , не судимого,

встановив:

27.09.2020 року слідчий Залізничного ВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_4 , за погодженням із прокурором, звернувся до слідчого судді Залізничного районного суду м.Львова з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_6 .

В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що в його провадженні знаходяться матеріали досудового розслідування, внесеного 25.09.2020 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001640, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.187 КК України, підозрюваним у якому є ОСОБА_6 . Підозра обґрунтована зібраними слідством доказами. Зазначає, що в ході досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України. Зокрема, підозрюваний не має достатніх соціально-стримуючих факторів, що з огляду на тяжкість покарання, що загрожує йому у випадку визнання винним у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, свідчить про те, що він може переховуватись від органів досудового розслідування та суду. Також він може незаконно впливати на потерпілого, свідків, іншого підозрюваного, та експерта у цьому ж кримінальному провадженні, так як підозрюваний вчинив злочин із погрозою застосуванням насильства, небезпечного для життя та здоров`я особи, яка зазнала нападу, а відтак може вчиняти фізичний та психологічний тиск з метою зміни чи відмови від показань. Крім того, ОСОБА_6 може вчинити інше кримінальне правопорушення, так як спосіб вчинення злочину, характеризує його, як особу, що не має достатніх моральних цінностей, схильного для досягнення своїх злочинних цілей, свідоме нехтування підозрюваним не лише вимогами законодавства, але і загальноприйнятими морально-етичними цінностями. Вважає, що інші більш м`які запобіжні заходи не можуть запобігти таким ризикам. Просить обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави, оскільки відповідно до ч.4 ст.183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 КПК України, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.
В судовому засіданні слідчий та прокурор клопотання підтримали, покликаючись на мотиви такого, яке просять задовольнити, застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави.
Підозрюваний та його захисник проти задоволення клопотання заперечили, зазначивши, що пред`явлена підозра є необґрунтованою, оскільки на підтвердження винуватості ОСОБА_6 в інкримінованому злочині не надано належних і достатніх доказів. Підозра ґрунтується фактично лише на показаннях потерпілої ОСОБА_7 , які слід оцінювати критично, оскільки вона під час допиту дала неправдиві показання щодо надання послуг масажистки, насправді займаючись проституцією і розміщуючи оголошення про це на інтернет-сайті. За таких обставин твердження потерпілої про погрози застосування відносно неї насильства зі сторони ОСОБА_6 і ОСОБА_8 є сумнівними. Зазначили, що доводи сторони обвинувачення на підтвердження обрання ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є безпідставними, підозрюваний не судимий, має міцні соціальні зв`язки, в нього на утриманні неповнолітня донька, негативні характеризуючі дані відносно нього відсутні. Крім цього зазначили, що прокурором у клопотанні лише формально наведені ризики, такі взагалі є необґрунтованими. Вважають, що більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний з позбавленням волі, також зможе забезпечити належну процесуальну поведінку ОСОБА_6 , а також наявні підстави при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою для визначення застави.

Заслухавши доводи сторін кримінального провадження, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання підлягає задоволенню частково з наступних підстав.

Клопотання відповідає вимогам ст.184 КПК України.

Копію клопотання та матеріалів, якими обґрунтовано необхідність застосування запобіжного заходу, підозрюваний отримав у строк, передбачений ч.2 ст.184 КПК України.

Відповідно до витягу з кримінального провадження № 0001640, 25.09.2020 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено відомості про кримінальне правопорушення, кваліфіковане за ч.3 ст.187 КК України.
25.09.2020 року ОСОБА_6 затримано на підставі ст.208 КПК України, а 26.09.2020 року йому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.187 КК України, за обставин того, що він, перебуваючи в попередній змові групою осіб з ОСОБА_8 , приблизно о 19:00 годин, знаходячись по АДРЕСА_3 , маючи умисел на вчинення нападу з метою заволодіння чужим майном, поєднаного з погрозою застосування насильства, небезпечного для життя та здоров`я особи, поєднаного з проникненням у житло, діючи по заздалегідь розробленому плану, ввівши в оману раніше невідому їм ОСОБА_7 , яка не підозрюючи про злочинні наміри останніх, відчинила вхідні двері в своє помешкання квартиру АДРЕСА_4 вище вказаного житлового будинку, внаслідок чого ОСОБА_8 та ОСОБА_6 проникли у вказане житло. Після цього, ОСОБА_8 та ОСОБА_6 вийняли з кишень свого одягу два розкладних ножі, висловили до ОСОБА_7 погрози застосування насильства, небезпечного для життя та здоров`я останньої, повідомили їй вимогу надати їм наявні у неї грошові кошти. ОСОБА_7 , сприймаючи висловлені щодо неї погрози як такі, що реально загрожують її життю та здоров`ю, усвідомлюючи, що у випадку невиконання вимог вказаних осіб, висловлені ними щодо неї погрози будуть реалізовані, видала наявні в неї грошові кошти в сумі 500 гривень, які знаходилися на кухні зазначеного помешкання, після чого ОСОБА_8 та ОСОБА_6 діючи спільно, відкрито заволоділи вказаними грошовими коштами, однак невдовзі були затримані на місці вчинення злочину працівниками поліції та у вчиненому ними злочині були викриті.

Відповідно до ст.ст. 131, 132 КПК України запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду.

Згідно зі ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Обставинами, що дають підстави підозрювати ОСОБА_6 у вчиненні вказаного кримінального правопорушення є наявність в матеріалах досудового розслідування достатніх об`єктивних доказів, тобто обґрунтованість підозри підтверджуються матеріалами кримінального провадження, зокрема, протоколом огляду місця події від 25.09.2020 року; проколами затримання ОСОБА_8 і ОСОБА_6 в порядку ст.208 КПК України; протоколом допиту потерпілої від 26.09.2020 року.
Будучи допитаним, підозрюваний ОСОБА_6 від дачі показань відмовився.
Таким чином, слідчий суддя дійшов висновку, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце і підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, перелік яких міститься в клопотанні, а документи, які містять такі дані, надані до суду разом з клопотанням. Враховуючи, що слідчий суддя на цьому етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього обмежувального заходу, то з огляду на наявні в матеріалах провадження дані слідчий суддя дійшов висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 злочину, передбаченого ч.3 ст.187 КК України.
Більше того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», наведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Фактів і інформації, які переконливо свідчать про причетність ОСОБА_6 до вчинення вказаного кримінального правопорушення в клопотанні та доданих до нього матеріалах міститься достатньо для висновку про обґрунтованість повідомленої підозри.
Перевіряючи доводи клопотання на предмет наявності ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, слідчий суддя вважає, що докази та обставини, на які посилаються слідчий та прокурор, дають достатні підстави для висновку про наявність таких ризиків.

Так, слідчий суддя враховує специфіку злочину, за яким оголошено підозру, конкретні обставини, мотиви, час і місце скоєння такого та тяжкість покарання, яке загрожує ОСОБА_6 у разі визнання його винним у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 12 років, а також бере до уваги дані про особу підозрюваного, який не судимий, офіційно не працевлаштований, не має постійного законного джерела доходів, з його слів, він заробляючи продаючи автомобілі, які привезені з країн Євросоюзу, проте об`єктивного підтвердження таких обставинам не надано.
Також встановлено, що підозрюваний одружений, має неповнолітню доньку, що в цілому свідчить про достатність соціально-стримуючих факторів.
Таким чином, враховуючи наведене, беручи до уваги дані про особу підозрюваного, конкретні обставини вчинення злочину, вважаю, що можливість того, що підозрюваний ОСОБА_6 , перебуваючи на волі та будучи обізнаним про суворість передбаченого законом покарання за вчинене, може переховуватись від органів досудового розслідування, і в подальшому суду, незаконно впливати на потерпілу та свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення, враховуючи наведені обставини, реально існує.

Виходячи з наведеного та враховуючи, що хоча тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, проте жодний більш м`який запобіжний захід не забезпечить належної процесуальної поведінки підозрюваного та не буде достатнім для запобігання вищевказаним ризикам, наявність яких доведена в судовому засіданні слідчим та прокурором.

Аналіз наведеного дає підстави слідчому судді дійти висновку, що в даному випадку суспільний інтерес в триманні підозрюваного під вартою, не зважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом свободи особистості, тому для запобігання ризикам, які зазначені в клопотанні та доведені стороною обвинувачення в судовому засіданні, з метою забезпечення дієвості кримінального провадження та процесуальної поведінки підозрюваного, забезпечення процесуальних дій слідчого, клопотання слід задовольнити та обрати підозрюваному ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до вимог ч.ч. 1, 2 ст.197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді про обрання запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів, при цьому строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого, - з моменту затримання.

Задовольняючи клопотання слідчого про обрання підозрюваному ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя визначає строк дії ухвали у шістдесят днів, тобто, з врахуванням його затримання 25.09.2020 року, - по 23.11.2020 року включно.
Щодо альтернативного визначення розміру застави, слідчий суддя зазначає наступне.
Так, ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.187 КК України, що згідно ст.12 КК України є особливо тяжким злочином.
Згідно з ч.3 ст.183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
Відповідно до ч.5 ст.182 КПК України, щодо особи, підозрюваної у вчиненні особливо тяжкого злочину, розмір застави визначається у межах від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
За приписами ч.4 ст.182 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
Водночас, згідно з ч.4 ст.183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування;щодо злочину, який спричинив загибель людини; щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею.
Таким чином, альтернативне не визначення розміру застави є правом слідчого судді, а таке рішення приймається із врахуванням наявних ризиків неналежної процесуальної поведінки підозрюваного та сукупності всіх обставини, визначених ст. 178 КПК України.
Клопотання про обрання підозрюваному ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою взагалі не містить жодних доводів щодо доцільності не визначення підозрюваному альтернативного розміру застави, окрім формального вказання на вчинення ним злочину з погрозою застосування насильства.
В судовому засіданні слідчий та прокурор з даного приводу вказав лише на той факт, що правопорушення вчинено із погрозою застосування насильства, водночас інших підстав та обставин для незастосування альтернативного розміру застави не навели.
Слідчий суддя звертає увагу, що тривале та безальтернативне тримання особи під вартою, протиправність дій якої не підтверджена вироком суду, може вважатись виправданим лише за виняткових умов.
Слідчий суддя враховує, що підозрюваний не судимий, має у м.Льові місце проживання, одружений, має на утриманні неповнолітню доньку, відсутність даних щодо тілесних ушкоджень потерпілої, не доведеності виняткових обставин для безальтернативного тримання підозрюваного під вартою, а тому вважає, що підозрюваному слід визначити альтернативну заставу у розмірі 150 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 315300 грн.
На переконання слідчого судді, застава у вказаному розмірі буде визначатися саме тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, у випадку ухилення від слідства та суду та/або порушення встановлених обов`язків, буде достатнім стимулюючим засобом, щоб присікти у підозрюваного бажання сховатися, перешкоди слідству, знищити чи приховати речові докази, впливати на свідків чи не виконувати процесуальні обов`язки.
Крім цього, при внесенні застави, вважаю, що слід покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України, що забезпечить дієвість кримінального провадження, процесуальну поведінку підозрюваного та процесуальні дії слідчого.
Керуючись ст. 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 309, 395 КПК України,

постановив:

Клопотання задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного у кримінальному провадженні № 0001640 від 25.09.2020 року ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Строк дії ухвали по 23.11.2020 року включно.

Визначити ОСОБА_6 заставу у розмірі 150 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 315300 грн., яку підозрюваний, обвинувачений або заставодавець мають право внести у будь-який момент на депозитний рахунок для внесення застави (UA0000757; отримувач: Територіальне управління державної судової адміністрації України в Львівській області, ; банк отримувача: Державна казначейська служба України, м. Київ).

У разі внесення застави покласти на підозрюваного ОСОБА_6 наступні обов`язки:

1)прибувати до суду, слідчого судді, процесуального прокурора та слідчого за першою вимогою;
2)прибувати до слідчого Залізничного ВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_4 за службовою адресою з періодичністю два рази на тиждень;

3)не відлучатися із м.Львова без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження;
4)повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання;

5)утримуватися від спілкування із потерпілою та свідками;

6)здати, за наявності, на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Якщо підозрюваний ОСОБА_6 , в разі внесення застави, будучи належним чином повідомленим, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
Копію ухвали негайно після її проголошення вручити підозрюваному.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя /підпис/

З оригіналом згідно.

Слідчий суддя: ОСОБА_1