ЄУН № 336/3966/20
пр. № 1-кс/336/684/2020
УХВАЛА
Іменем України
18 вересня 2020 року м. Запоріжжя
Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника адвоката ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого Шевченківського ВП Дніпровського ВП Головного управління Національної поліції в Запорізькій області ОСОБА_7 по кримінальному провадженню № 0001901 від 23.07.2020 року про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Запоріжжя, проживає та зареєстрований у АДРЕСА_1 , раніше судимого, підозрюваного у скоєнні злочину, передбаченого ст. 187 ч. 2 КК України -

ВСТАНОВИВ:
У провадженні слідчих Шевченківського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області перебуває кримінальне провадження № 0001901 від 23.07.2020 року за ст. 187 ч. 7 КК України, за яким ОСОБА_5 підозрюється у тому, що 24.07.2020 року приблизно о 13.20 годині, маючи умисел на напад з метою заволодіння чужим майном, знаходячись на першому поверсі під`їзду № 1 будинку АДРЕСА_2 , підійшов ззаду до ОСОБА_8 та наніс удар кулаком руки в область голови потерпілого, від чого ОСОБА_8 впав на підлогу та втратив свідомість. Далі ОСОБА_5 заволоді майном ОСОБА_8 , а саме грошовими коштами в сумі 2000 грвиень, мобільним телефоном Nokia 1616 в корпусі чорного кольору вартістю 200 гривень, чотирма банківськими картками.

Дії ОСОБА_5 на цей час кваліфіковані за ст. 187 ч. 2 КК України, як умисний напад з метою заволодіння чужим майном, із застосуванням насильства, небезпечного для здоров?я особи, яка зазнала нападу, вчинений особою, яка раніше вчинила розбій.

Ухвалою слідчого судді від 25.07.2020 року ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 20 вересня 2020 року.

18.09.2020 року слідчий за погодженням прокурора звернувся до суду з клопотанням про продовження підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до 24.10.2020 року.

В судовому засіданні слідчий підтримав клопотання, вказуючи, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у скоєнні злочину, наразі не проведені деякі слідчі дії, а саме не проведено впізнання підозрюваного свідком, не отримані висновки товарознавчої та імунологічної експертиз, тому строк досудового розслідування був продовжений на місяць та в межах цього строку слідчий просив продовжити строк тримання під вартою. В якості ризиків слідчий вказав на можливість підозрюваним вчинити вплив на потерпілого, переховуватись від суду, знищити викрадене майно, яке наразі не було знайдено, але органом досудового розслідування вживаються для того заходи.

Прокурор підтримав клопотання з зазначених слідчим підстав, вказавши, що наразі, окрім вчинення тих слідчих дій та отримання висновків експертиз, потрібно завершити досудове розслідування, відкрити учасникам матеріали кримінального провадження та спрямувати кримінальне провадження до суду.

Захисник та підозрюваний заперечували проти задоволення клопотання, вказуючи, що підозрюваний має міцні соціальні зв?язки, постійне місце проживання та є батьком п?ятьох дітей, яких має утримувати.

Слідчим суддею оцінювались докази, представлені в підтвердження обґрунтованості підозри при обранні запобіжного заходу, слідчий суддя дійшла висновку про обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у скоєнні злочину, у якому він підозрюється.

З представлених слідчим матеріалів вбачається також, що наразі у кримінальному провадженні призначено дві експертизи: товарознавча та імунологічна, але висновки експертів ще не отримані.

Крім того, був знайдений та вилучений мобільний телефон, який потерпілий впізнав як свій, але наразі не проведено пред`явлення ОСОБА_5 для впізнання особі, яка цей телефон придбала.

При вирішенні клопотання слідчий суддя виходить з наступного.

Ст. 29 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та порядку, встановлених законом.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватись від суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 цієї статті.

Як неодноразово зазначав у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими самими переконливими як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи суто висунення обвинувачення, що здійснюється на наступній стадії процесу ("Мюррей проти Сполученого Королівства" ("Murrey v. the United Kingdom"). Наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла вчинити злочин, однак те, що можна вважати "обґрунтованим", залежить від усіх обставин справи ("Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства" ("Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom").
Як вказує ст. 183 ч. 1 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі:

1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується;

3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого;

4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців;

5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання;

6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого;

7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого;

8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого;

9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше;

10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення;

11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

На переконання суду, обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у скоєнні злочину в достатньому ступеню підтверджена матеріалами справи, була оцінена судом при обранні запобіжного заходу.

При оцінці наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, слідчий суддя виходить з наступного.

Статтею 177 ч. 1 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:
1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;
2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;
3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;
4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;
5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Статтею 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі:
1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується;
3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого;
4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців;
5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання;
6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого;
7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого;
8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого;
9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше;
10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення;
11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини;
12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.
Оцінюючи наявні щодо ОСОБА_5 ризики, слідчий суддя виходить з документів, які характеризують підозрюваного, а саме, що ОСОБА_5 з 1990 року багаторазово засуджувався за скоєння різноманітних злочинів, переважно проти власності, в тому числі і з застосування насильства, офіційно не працевлаштований.

Враховуючи, що наразі місцезнаходження викраденого майна, а саме грошових коштів та банківських карток, не встановлена, але можливість цього не втрачена, а також наявна потреба у проведенні пред`явлення підозрюваного для впізнання свідкам, отримання висновків експертизи, здійснення відкриття матеріалів кримінального провадження, не виключено можливості впливу на потерпілого та свідків, слідчий суддя погоджується, що наразі наявний ризик знищення або спотворення доказів, а рівно і незаконного впливу на свідків чи потерпілого.

Також слідчий суддя враховує, що ОСОБА_5 раніше десять разів засуджувався за скоєння різноманітних злочинів, зокрема, останню судимість має за грабіж та розбій, звільнився у квітні 2020 року умовно-достроково на 1 рік 8 місяців та 25 днів, тож ризик скоєння іншого злочину підтверджений.

Наявність у ОСОБА_5 міцних соціальних зв?язків, зокрема перебування на його утриманні п?ятьох дітей, на момент розгляду клопотання, документально не підтверджена.

Посилання підозрюваного на необхідність надання дітям матеріальної підтримки, слідчим суддею до уваги не береться, адже ОСОБА_5 не працевлаштований, починаючи з 1990 року систематично відбуває покарання у місцях позбавлення волі, тож не зрозуміло в який спосіб він виконує обов?язок з матеріального забезпечення.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Москаленко проти України» (Заява № 37466/04) від 20.08.2010 року ЄСПЛ вказував, що обґрунтована підозра щодо вчинення заявником тяжкого злочину могла первісно виправдовувати його тримання під вартою. Необхідність забезпечити належний хід провадження (зокрема, для отримання показань свідків) також була достатньою підставою для первісного тримання заявника під вартою. Суворість покарання, яке може бути призначено, є належним елементом при оцінці ризику переховування від суду чи скоєння іншого злочину. Суд визнає, що сама по собі тяжкість обвинувачення не може слугувати виправданням тривалих періодів тримання під вартою.
Таким чином, підозра особи у скоєнні тяжкого злочину та очікуване покарання, яке можливо призначити за вказаний злочин, є однім з факторів, який має враховувати слідчий суддя при обранні запобіжного заходу, хоча такий фактор сам по собі без оцінки усіх інших обставин у сукупності не може слугувати єдиною підставою для тримання особи під вартою.
На переконання слідчого судді, усе вищевикладене у своїй сукупності є достатньою підставою вважати, що на момент розгляду клопотання існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, тож, враховуючи наявність реальних ознак справжнього суспільного інтересу, який, не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи, є підстави для обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою в межах первісного строку досудового розслідування.

Враховуючи, що ОСОБА_5 підозрюється у скоєнні розбою, тож слідчий суддя не визначає розмір застави, керуючись положеннями ст. 183 ч. 4 п. 1 КПК України.

Керуючись ст. 177, 178, 183, 193, 194, 196, 197 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання слідчого Шевченківського ВП Дніпровського ВП Головного управління Національної поліції в Запорізькій області ОСОБА_7 по кримінальному провадженню № 0001901 від 23.07.2020 року про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , підозрюваного у скоєнні злочину, передбаченого ст. 187 ч. 2 КК України, задовольнити.

Продовжити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 у м. Запоріжжя, підозрюваному у скоєнні злочину, передбаченого ст. 187 ч. 2 КК України по кримінальному провадженню № 0001901 від 23.07.2020 року, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк до 24 жовтня 2020 року включно.

Ухвала діє до 24 жовтня 2020 року включно.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з дня отримання копії цієї ухвали до суду апеляційної інстанції. Апеляційна скарга на ухвали слідчого судді подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1