Дата документу 16.12.2020 Справа № 554/3656/16-к
УХ ВА ЛА
іменем України
16 грудня 2020 року м.Полтава

Слідчий суддя Октябрського районного суду м.Полтави ОСОБА_1 , розглянувши матеріали клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна, подане в порядку ст.174 КПК України,-

В С Т А Н О В И В :

16 грудня 2020 року до слідчого судді Октябрського районного суду м.Полтави надійшло клопотання власника арештованого майна ОСОБА_2 про скасування арешту майна, подане в порядку ст.174 КПК України.

Клопотання мотивовано тим, що 19 липня 2016 року слідчим суддею Октябрського районного суду м.Полтави у межах кримінального провадження №0001397, внесеного до ЄРДР 16 квітня 2016 року ч.3 ст.15, ч.4 ст.190, ч.4 ст.190, ч.ч.1, 2 ст.358 КК України, було розглянуто клопотання заступника начальника слідчого відділу СУ ГУНП в Полтавській області та накладено арешт на майно, яке належить на праві власності ОСОБА_3 , а саме квартиру за адресою: АДРЕСА_1 . Протягом чотирьох років арешт з квартири не знятий. Вважає, що на теперішній час квартира безпідставно перебуває під арештом, оскільки вона є законним її власником на підставі договору купівлі-продажу від 27 червня 2014 року та необхідність арешту майна відпала. З 2016 року жодних слідчих дій з квартирою не було проведено, жодній особі не повідомлено про підозру. На даний час відсутні підстави вважати, що зазначене майно відповідає критеріям, визначеним у ч.1 ст.98 КПК України. Вважає, що жодних обґрунтованих ризиків, що майно може бути відчужене з метою перешкоджання проведенню досудового розслідування не існує. Факт перебування майна під арештом тривалий час позбавляє власника права на законних підставах розпоряджатися своєю власністю. На підставі викладеного, просить задовольнити клопотання та скасувати арешт з вищевказаного майна.

Вивчивши подане клопотання та додані матеріали, слідчий суддя приходить до таких висновків.

Відповідно до п.18 ст.3 КПК України слідчий суддя - суддя першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення в порядку передбаченому цим Кодексом судового контролю за додержанням прав та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Згідно з ч.1 ст.26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК України.

Положеннями ч.3 ст.26 КПК України визначено, що слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Відповідно до ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Із долучених до клопотання матеріалів убачається, що в межах кримінального провадження №0001397 від 16.04.2016 року згідно з ухвалою слідчого судді Октябрського районного суду м.Полтави від 19 липня 2016 року задоволено клопотання та накладено арешт на квартиру АДРЕСА_2 , яка зареєстрована за ОСОБА_4 .

На час застосування заходів забезпечення кримінального провадження та накладення арешту на майно органом досудового розслідування було Слідче управління ГУНП в Полтавській області.

Як слідує зі змісту клопотання та про це вказує заявник, кримінальне провадження №0001397 від 16.04.2016 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст.358 КК України, було приєднано до матеріалів кримінального провадження №0001578 від 05.09.2015 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.15, ч.4 ст.190, ч.ч.1, 2 ст.358 КК України, і в подальшому приєднано до матеріалів кримінального провадження №0000099 від 16.02.2017 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.ч.3, 4 ст.190, ч.ч. 1, 3, 4 ст.358 КК України.

У подальшому 03 листопада 2020 року процесуальним керівником у кримінальному провадженні №0000099 від 16.02.2017 року винесена постанова про зміну територіальної підслідності кримінальних правопорушень за Полтавським відділом поліції ГУНП в Полтавській області та в цей же день матеріали кримінального провадження надіслані до Полтавської місцевої прокуратури для організації подальшого досудового розслідування, про що ОСОБА_2 було повідомлено листом заступника керівника Кременчуцької місцевої прокуратури І.Кучер №32-217-20 від 10 листопада 2020 року.

Відповідно до копії листа першого заступника керівника Полтавської місцевої прокуратури ОСОБА_5 №135-18315-20 від 08 грудня 2020 року у кримінальному провадженні №0000099 від 16.02.2017 року за ч.ч.1,3,4 ст.358, ч.ч.3,4 ст.190 КК України визначено підслідність за ВП №1 Полтавського ВП ГУНП в Полтавській області та матеріали вказаного кримінального провадження скеровано до ВП №1 Полтавського ВП ГУНП в Полтавській області для проведення досудового розслідування.

Отже, установлено, що в кримінальному провадженні, в рамках якого накладений арешт, підслідність на даний час змінена, а саме постановою прокурора визначено підслідність за ВП №1 Полтавського ВП ГУНП в Полтавській області, що станом на теперішній час є органом, який здійснює досудове розслідування в об`єднаному кримінальному провадженні №0000099, позаяк протилежних відомостей матеріали клопотання не містять.

Відповідно до норм КПК України встановлений принцип територіальної підсудності при розгляді судом клопотань під час досудового розслідування справи змінюється у відповідності до встановлених ст.ст. 132, 184, 192 КПК України виключень із цього правила.

Так, статтею 32 КПК України визначено порядок розгляду кримінального провадження, відповідно до якої за загальним правилом кримінальне провадження (розгляд справи по суті) здійснює суд, в межах територіальної юрисдикції якого вчинено кримінальне правопорушення.

Однак, щодо розгляду клопотань про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді, відповідно до вимог статті 132 КПК України, встановлено інший порядок його розгляду.

За правилами ч.1 ст.132 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до положень ч.2 ст.132 КПК України клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Разом із тим, чинним КПК України прямо не визначена підсудність клопотань про скасування арешту майна, тобто не встановлено до якого саме суду необхідно подавати клопотання про скасування заходу забезпечення кримінального провадження у виді арешту майна.

У свою чергу, статтею 9 КПК України передбачено, що під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

В цьому випадку необхідно керуватись вимогами ч.6 ст.9 КПК України, відповідно до якої у випадках, коли положення КПК України не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч.1 ст.7 КПК України, в тому числі і принцип аналогії закону.

Таким чином, під час вирішення питання про підсудність поданого клопотання під час досудового розслідування необхідно відповідно до загальних засад кримінального провадження визначити підсудність розгляду такого роду заяв і клопотань на підставі аналогії закону.

Виходячи з аналізу норм ст.32 КПК України щодо територіальної підсудності та вказаних вище вимог кримінального процесуального закону щодо правил застосування заходів забезпечення кримінального провадження, слід дійти висновку, що на стадії досудового розслідування слідчий суддя розглядає клопотання та заяви саме в межах територіальної юрисдикції місцевого суду, в якій знаходиться орган досудового розслідування.

Відділення поліції №1 Полтавського відділу поліції ГУНП в Полтавській області знаходиться за адресою: м.Полтава, вул.Маршала Бірюзова, буд.30, що територіального відноситься до території Київського районного суду м.Полтави.

Враховуючи, що ВП №1 Полтавського ВП ГУНП в Полтавській області знаходиться поза межами юрисдикції суду, до якого подано дане клопотання, воно не підлягає розгляду у Октябрському районному суді м.Полтави, а тому з урахуванням положень ч.2 ст.132, ч.1 ст.174 КПК України, слідчий суддя не знаходить правових підстав для розгляду даного клопотання по суті.

Крім того, в матеріалах поданого клопотання відсутнє підтвердження того, що вказане кримінальне провадження наразі розслідується в межах територіальної юрисдикції цього суду, тому зазначені обставини перешкоджають призначенню клопотання та розгляду відповідно до правил, визначених ст.174 КПК України.

Водночас, порушення правил підсудності належить до істотних порушень вимог кримінального процесуального закону та тягне за собою скасування судового рішення.

Таким чином, за наведених вище обставин, клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна разом з усіма доданими до нього документами потрібно повернути особі, яка його подала, для подання до належного суду.

Керуючись ст.ст.32, 132, 174, 309 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В :

Повернути клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна, подане в порядку ст.174 КПК України, для подання до належного суду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1