Справа № 202/6482/20
Провадження №1кп/202/151/2021
УХВАЛА

28 січня 2021 року Індустріальний районний суд м. Дніпропетровська у складі:

головуючої судді ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2

провівши в залі суду в м. Дніпро судовий розгляд кримінального провадження відносно ОСОБА_3 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень (злочинів), передбачених ст. ст. 362 ч.1, 362 ч.3, 364 ч.2 КК України,

за участі сторін кримінального провадження: прокурора ОСОБА_4 , захисника адвоката ОСОБА_5 , обвинуваченого ОСОБА_3

В С Т А Н О В И В :

В ході судового розгляду кримінального провадження відносно ОСОБА_3 , який обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень (злочинів), передбачених ст. ст. 362 ч.1, 362 ч.3, 364 ч.2 КК України, прокурором заявлено клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_6 строком на 60 днів, при цьому прокурор зазначив про наявність ризиків, що передбачені п.п. 1,3,4 ч.1 ст. 177 КПК України.

Захисник обвинуваченого адвокат ОСОБА_5 і обвинувачений ОСОБА_3 заперечували щодо продовження строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою і просили суд зменшити розмір застави до 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Так, ознайомившись з матеріалами клопотання, суд враховує те, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків, а також запобігання спробам, переховуватися від суду, незаконно впливати на потерпілих, свідків, перешкоджанню кримінальному провадженню іншим чином тощо; підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, що передбачені ч.1 ст. 177 КПК України.

Прокурором у клопотанні зазначено, що ОСОБА_3 з 08.07.2019 року до 06.09.2020 року перебував у розшуку по даному кримінальному провадженню, не проживав за місцем реєстрації, в зв`язку із чим, може переховуватись від суду, оскільки останній усвідомлює тяжкість покарання що йому загрожує, окрім того, існують ризики, що ОСОБА_3 може незаконно впливати на недопитаних свідків.
Також, відповідно до п.2 ч.1 ст.178 КПК України, ОСОБА_3 , усвідомлюючи тяжкість покарання, що йому загрожує, у разі визнання його винуватим у вчинені злочинів, у тому числі і тяжкого, за який законом передбачено покарання на строк від трьох до шести років позбавлення волі, з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, зможе переховуватись від суду або перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.
Ураховуючи те, що встановлено наявність ризиків передбачених ст. 177 КПК України, а саме, що обвинувачений ОСОБА_3 зможе переховуватись від суду, оскільки не працевлаштований, постійного доходу не має, не має стійких соціальних зв`язків та будь кого на утриманні, довготривалий час знаходився у розшуку, обвинувачується у вчиненні злочинів, у тому числі і тяжкого, та існують ризики, що ОСОБА_3 зможе переховуватись від суду з метою перешкоджання розгляду кримінального провадження, а також впливати на недопитаних судом свідків по даному кримінальному провадженню, вчинити інше кримінальне правопорушення.
Разом з тим, підстав, які б виключали можливість застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у виді тримання під вартою не вбачається, доказів, які б підтверджували неможливість на даний час перебування останнього під вартою суду не надано.
З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку, що запобігти вище зазначеним ризикам та забезпечити належне виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків можливо лише шляхом застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою; а тому суд вважає можливим задовольнити клопотання прокурора про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_3 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень (злочинів), передбачених ст. ст. 362 ч.1, 362 ч.3, 364 ч.2 КК України.
Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Отже, задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд вважає за необхідне визначити обвинуваченому розмір застави.
Відповідно до ч. ч.4, 5 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Отже, задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд вважає за необхідне визначити обвинуваченому розмір застави.
Відповідно до п. 2 ч.5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, становить від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
При вирішенні питання про розмір застави, суд доходить висновку, що застава у розмірі 158 900 гривень здатна забезпечити виконання обвинуваченим ОСОБА_3 покладених на нього обов`язків.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст.331, 350 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ :

Клопотання прокурора про продовження строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_3 , - задовольнити.

Продовжити строк дії запобіжного заходу у виді тримання від вартою обвинуваченому ОСОБА_3 строком на 60 днів, тобто до 28 березня 2021 року, включно.

Визначити відносно обвинуваченого ОСОБА_3 заставу у кримінальному провадженні у розмірі 158 900 гривень.
У разі внесення застави, на підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на обвинуваченого ОСОБА_3 наступні обов`язки:
- прибувати за кожною вимогою до суду;
- не відлучатися з населеного пункту у якому проживає, без дозволу суду;
- повідомляти суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;
- утримуватись від спілкування зі свідками по даному кримінальному провадженні;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Роз`яснити обвинуваченому, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на вказаний депозитний рахунок коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі установи в якій обвинувачений тримається під вартою.
У разі внесення застави та з моменту звільнення обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, обвинувачений зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
Роз`яснити заставодавцю обов`язок із забезпечення належної поведінки обвинуваченого.
У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до прокурора, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
Застава, що не була звернена в дохід держави, повертається обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.
Ухвала суду може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Індустріальний районний суд міста Дніпропетровська протягом семі днів з дня її оголошення.

Головуюча: ОСОБА_1