Провадження № 1-кс/752/6104/20
У Х В А Л А

10 серпня 2020 року слідчий суддя Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши в приміщенні Голосіївського районного суду міста Києва у відкритому судовому засіданні, подане в рамках кримінального провадження № 0004076, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 289 КК України, клопотання слідчого СВ Голосіївського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури № 1 ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,-
встановив:
До слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчого СВ Голосіївського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури № 1 ОСОБА_7 , в якому просить застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в приміщенні ДУ «Київський слідчий ізолятор» до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком на 60 (шістдесят) діб.
Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні клопотання підтримав, просив задовольнити з викладених підстав посилаючись на наявність обгрунтованої підозри, ризиків передбачених ст. 177 КПК України та недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам.
Захисник ОСОБА_4 в судовому засіданні просив відмовити у задоволенні клопотання, та у разі якщо суд прийде до висновку про необхідність застосування запобіжного заходу то застосувати цілодобовий домашній арешт за місцем фактичного проживання підозрюваного із застосуванням електронного засобу контролю, також у разі застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою визначити розмір застави, який не буде перевищувати 5 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, враховуючи майновий стан підозрюваного.
На підтвердження міцних соціальних зв`язків надав копію свідоцтва про шлюб та копію свідоцтва про народження дитини.
Зазначив, що обставини зазначені у клопотанні слідчого щодо втечі підозрюваного нічим не підтверджені окрім рапорту. Також, у клопотанні відсутні протокол затримання особи після втечі, пояснення осіб, які допустили втечу ОСОБА_5 .
Також посилається на те, що у клопотанні не обґрунтована можливість застосування запобіжного заходу до підозрюваного у вигляді тримання під вартою у розумінні п. 3 ч. 2 ст. 183 КПК України.
Підозрюваний ОСОБА_5 в судовому засіданні підтримав думку свого захисника. Зазначив, що вину у вчиненні кримінального правопорушення визнає. Посилається на те, що втечі не було, а його кішка вистрибнула з вікна тому він стрибнув за нею.
На запитання суду підозрюваний зазначив, що він у 2015 році був судимий Голосіївським районним судом за ч. 2 ст. 309 КК України.
Захисник ОСОБА_4 також надав клопотання про вжиття заходів передбачених ч. 6 ст. 206 КПК України.
Також прокурор пояснив, що під час незаконного заволодіння транспортного засобу ОСОБА_5 вчинив дорожньо-транспортну пригоду, та у останнього виник конфлікт з іншим учасником ДТП.
Заслухавши пояснення прокурора, з`ясувавши думку захисника, підозрюваного, дослідивши матеріали клопотання, приходжу до наступних висновків.
Слідчим суддею встановлено, що слідчим відділом Голосіївського управління поліції ГУ Національної поліції у м. Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеного 07.08.2020 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0004076, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 289 КК України.
В обґрунтування клопотання зазначено, що в рамках даного кримінального провадження ОСОБА_5 незаконно заволодів транспортним засобом, тобто вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 289 КК України.
08.08.2020 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вручено повідомлення про підозру у кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 289 КК України, за яке законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 3 до 5 років.
Обставини, які дають підстави підозрювати ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 289 КК України, підтверджуються зібраними в ході досудового розслідування доказами, а саме:
Протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 07.08.2020; Протоколом огляду місця події від 07.08.2020; Протоколом огляду місця події від 07.08.2020; Протоколом допиту потерпілого ОСОБА_8 від 07.08.2020; Протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 07.08.2020; Протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 07.08.2020; Протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 07.08.2020; Протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю свідка ОСОБА_11 від 07.08.2020; Протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю свідка ОСОБА_10 від 07.08.2020; Протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю свідка ОСОБА_9 від 07.08.2020; Протокол огляду відеозапису від 07.08.2020.
Також, в ході досудового розслідування, ОСОБА_5 було затримано в порядку ст. 208 КПК України та доставлено до Голосіївського УП ГУНП у м. Києві. ОСОБА_5 було роз`яснено факт затримання та вручено пам`ятку про процесуальні права та обов`язки підозрюваного.
Під час проведення даної слідчої (розшукової) дії ОСОБА_5 зловживаючи правом на повагу до його честі та гідності, а також зловживаючи людяністю з боку співробітників поліції, умовляннями змусив зняти з нього кайданки, після чого здійснив втечу від співробітників поліції, шляхом вибиття сітки та вистрибування з вікна. В подальшому,
ОСОБА_5 зник у невідомому напрямку та переховувався від правоохоронних органів. З даного приводу, було оголошено поліцейську операцію «Тривога».
08.08.2020 під час відпрацювання поліцейської операції «Тривога», було встановлено місце знаходження ОСОБА_5 та доставлено останнього до Голосіївського УП ГУНП у м. Києві.
При вирішенні питання про застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя відповідно до вимог ст. 178 КПК України в сукупності із вищевказаними обставинами враховує вагомість наявних доказів про вчинення останнім інкримінованого йому кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує останньому у разі визнання його винним у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого обґрунтовано підозрюється; характер та обставини вчиненого кримінального правопорушення, даних про особу підозрюваного, його соціальних зв`язків та приходить до висновку про відсутність достатніх стримуючих факторів, які б дозволили менш суворим запобіжним заходам запобігти, передбаченим ст. 177 КПК України ризикам.

Так, слідчим суддею встановлено, що ОСОБА_5 офіційно не працевлаштований, зі слів останнього раніше судимий, під час затримання здійснив втечу.

Вирішуючи дане клопотання, суд своїм рішенням зобов`язаний забезпечити не тільки права підозрюваного, але і високі стандарти охорони суспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з захисту прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства.

Задовольняючи клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою судом враховуються вимоги ст. 183 КПК України, тобто при застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно визначити розмір застави з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу, передбачених ст. 177 КПК України.

Відповідно до п.1 ч.5 ст. 182 КПК України розмір застави за вчинення злочину середньої тяжкості визначається у межах від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З метою забезпечення дієвості даного кримінального провадження виникає необхідність одночасного покладання на підозрюваного ОСОБА_5 передбачених у ч.5 ст. 194 КПК України, обов`язків для забезпечення процесуальних вимог слідчого, прокурора, слідчого судді, суду.

Враховуючи викладене вище, наявність обгрунтованої підозри, ризиків передбачених ст. 177 КПК України та недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів, приходжу до висновку про необхідність задоволення клопотання.

Також, перевіривши скаргу адвоката ОСОБА_4 подану в порядку ст. 206 КПК України, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч.ч. 5,6 ст.206 КПК України незалежно від наявності клопотання слідчого, прокурора, слідчий суддя зобов`язаний звільнити особу, якщо орган державної влади чи службова особа, під вартою яких трималася ця особа, не доведе:

1) існування передбачених законом підстав для затримання особи без ухвали слідчого судді, суду;

2) неперевищення граничного строку тримання під вартою;

3) відсутність зволікання у доставленні особи до суду.

Якщо під час будь-якого судового засідання особа заявляє про застосування до неї насильства під час затримання або тримання в уповноваженому органі державної влади, державній установі (орган державної влади, державна установа, яким законом надано право здійснювати тримання під вартою осіб), слідчий суддя зобов`язаний зафіксувати таку заяву або прийняти від особи письмову заяву та:

1) забезпечити невідкладне проведення судово-медичного обстеження особи;

2) доручити відповідному органу досудового розслідування провести дослідження фактів, викладених в заяві особи;

3) вжити необхідних заходів для забезпечення безпеки особи згідно із законодавством.

Так, згідно з ч.1 ст.208 КПК України, уповноважена службова особа має право без ухвали слідчого судді, суду затримати особу, підозрювану у вчиненні злочину, за який передбачене покарання у виді позбавлення волі, лише у випадках: 1) якщо цю особу застали під час вчинення злочину або замаху на його вчинення; 2) якщо безпосередньо після вчинення злочину очевидець, в тому числі потерпілий, або сукупність очевидних ознак на тілі, одязі чи місці події вказують на те, що саме ця особа щойно вчинила злочин; 3) якщо є обґрунтовані підстави вважати, що можлива втеча з метою ухилення від кримінальної відповідальності особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого корупційного злочину, віднесеного законом до підслідності Національного антикорупційного бюро України.

При цьому, адвокатом у своєму клопотанні не обґрунтовується та не пояснюється, в чому саме полягає незаконність затримання ОСОБА_5 та не доведено застосування до підозрюваного насильства саме під час затримання.

Відповідно до ч. 2 ст. 206 КПК України , якщо слідчий суддя отримує з будь-яких джерел відомості, які створюють обгрунтовану підозру, що в межах територіальної юрисдикції суду знаходиться особа, позбавлена свободи за відсутності судового рішення, яке набрало законної сили, або не звільнена з-під варти після внесення застави в установленому цим Кодексом порядку, він зобов`язаний постановити ухвалу, якою має зобов`язати будь-який орган державної влади чи службову особу, під вартою яких тримається особа, негайно доставити цю особу до слідчого судді для з`ясування підстав позбавлення свободи.

Разом з тим, як вбачається з клопотання, будь-які дані та докази щодо незаконного затримання чи тримання під вартою, застосування до підозрюваного насильства під час затримання ОСОБА_5 адвокатом ОСОБА_4 слідчому судді не надано. Тому у слідчого судді відсутні будь-які підстави застосування положень ч. 6 ст. 206 КПК України.

Керуючись ст.ст. 32, 110, 131, 132, 176-178, 182 - 184, 193, 206, 372 КПК України, -

постановив:
Клопотання задовольнити.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Лисичанськ Луганської області, українця, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючий за адресою: АДРЕСА_2 , одружений, маючого наутриманні малолітню дитину, офіційно не працевлаштованого, з середньою освітою, раніше судимий (зі слів) запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до шістдесяти днів, а саме по 05.10.2020 року до 13 год. 03 хв. включно.

Визначити ОСОБА_5 заставу, що становить двадцять розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб у сумі 42 040, 00 гривень (сорок дві тисячі сорок) гривень у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Голосіївського районного суду м. Києва за наступними реквізитами: отримувач - ТУДСАУ в м. Києві, , МФО 820172, Банк: Державна казначейська служба України м. Київ, р/р UА1012089, призначення платежу - застава.

Підозрюваний або заставодавець мають у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою протягом дії ухвали.

Підозрюваний, обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної слідчим суддею, судом в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання цього підозрюваного, обвинуваченого під вартою.

Після отримання і перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення, під вартою в якому знаходиться підозрюваний, обвинувачений, негайно здійснює розпорядження про його звільнення з-під варти та повідомляє про це усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю, а якщо застава внесена під час судового провадження, - прокурора та суд. Перевірка документа, що підтверджує внесення застави, не може тривати більше одного робочого дня.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний, обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У відповідності до ч. 5 ст. 194 КПК України, покласти на підозрюваного, у разі внесення застави, наступні обов`язки:

1. Прибувати до визначеної службової особи із встановленою періодичністю;

2. Не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3. Повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

4. Утримуватись від спілкування з потерпілим та свідками у даному кримінальному провадженні;

5. Здати на зберігання у відповідні органи державної влади свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, які дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваному, що в разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин та не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші, покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується в порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Роз`яснити, що у відповідності до ч. 10 ст. 182 КПК України у разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 цього Кодексу.

Контроль за виконанням ухвали покласти на Київську місцеву прокуратуру № 1.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з моменту проголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду.

Слідчий суддя: ОСОБА_1