Єдиний унікальний номер судової справи 932/8489/20
Номер провадження 1-кп/201/1365/2020
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 серпня 2020 року м. Дніпро

вул. Паторжинського, 18а

Жовтневий районний суд м. Дніпропетровська у складі колегії суддів:

головуючого судді - ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

при секретарі судового засідання - ОСОБА_4 ,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_5 ,

захисника обвинуваченої адвоката ОСОБА_6 ,

обвинуваченої ОСОБА_7 ,

розглянувши у підготовчому відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Дніпрі обвинувальний акт у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 29 травня 2020 року за № 0001216 за обвинуваченням:

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Черкаси, громадянки України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 5 ст. 185 КК України, -

встановив:

В провадженні Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська знаходиться обвинувальний акт у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 29 травня 2020 року за № 0001216 за обвинуваченням ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 5 ст. 185 КК України.

У підготовчому судовому засіданні прокурором ОСОБА_5 подане письмове клопотання про продовження обвинуваченій ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, застосованого в рамках вказаного кримінального провадження.

В обґрунтування доводів клопотання прокурор посилався на те, що ОСОБА_7 обґрунтовано підозрюється у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 5 ст. 185 КК України, за яке передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк до 12 років, при цьому, обвинувачена раніше повідомлялася про підозру у вчиненні умисних корисливих злочинів, не має постійного місця роботи і джерела доходу, не має місця реєстрації, не одружена і не має міцних соціальних зв`язків, а тому продовжують існувати передбачені п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України заявлені у клопотанні ризики, які, на його переконання, є повністю доведеними.

Також зазначив, що потерпілий та свідки сторони обвинувачення ще не допитані в суді, а тому є підстави уважати, що обвинувачена, перебуваючи на волі, буде мати можливість незаконно впливати на вказаних осіб з метою примушування змінити покази у суді.

Таким чином, на переконання прокурора, застосування інших більш м`яких запобіжних заходів стосовно ОСОБА_7 є недоцільним и не зможе забезпечити виконання обвинуваченою покладених на неї процесуальних обов`язків, а тому просив клопотання задовольнити і продовжити строк дії запобіжного заходу відносно обвинуваченого на 60 днів.

Захисник обвинуваченої адвокат ОСОБА_6 у судовому засіданні, не оспорюючи наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_7 , заперечував проти продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно його підзахисної, посилаючись на недоведеність та необґрунтованість заявлених прокурором ризиків. Просив змінити застосований до його підзахисної запобіжний заходу у вигляді тримання під вартою на більш м`який, не пов`язаний із триманням під вартою.

Обвинувачена ОСОБА_7 у судовому засіданні підтримала позицію свого захисника та просила змінити застосований до нього запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на більш м`який запобіжний захід.

Вислухавши думки учасників судового провадження, дослідивши доводи прокурора та матеріали, додані до клопотання про продовження обвинуваченій ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, колегія суддів приходить до таких висновків.

Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу.

У рішенні Конституційного Суду України від 23 листопада 2017 року № 1-р/2017 вказано, що під час судового провадження у суді першої інстанції (проведення підготовчого судового засідання та судового розгляду) прокурор як сторона обвинувачення має обов`язок підтримувати публічне обвинувачення у суді, доводити винуватість особи та необхідність продовження запобіжного заходу шляхом подання відповідних клопотань щодо цього продовження. Конституційний Суд України виходить з того, що запобіжні заходи (домашній арешт та тримання під вартою), які обмежують гарантоване частиною першою статті 29 Конституції України право людини на свободу та особисту недоторканність, можуть бути застосовані судом на новій процесуальній стадії - стадії судового провадження у суді першої інстанції, зокрема під час підготовчого судового засідання, за наявності клопотання прокурора (частина четверта статті 176 Кодексу).

При цьому, відповідно до ч. 4 ст. 199 КПК України розгляд клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали здійснюється за правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Статтею 176 КПК України передбачений перелік запобіжних заходів, одним з яких є й такий запобіжний захід, як тримання під вартою.

Відповідно до ч. 2 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Згідно зі ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Окрім того, статтею 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі й вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання винуватим, вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого, міцність його соціальних зав`язків, наявність постійного місця роботи, навчання, його репутацію, майновий стан, наявність судимостей, дотримання раніше застосованих запобіжних заходів та інше.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно до вимог ч. 5 ст. 199 КПК України слідчий суддя, суд зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у частині третій цієї статті, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою.

Так, під час розгляду клопотання встановлено, що відповідно до ухвали Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 29 травня 2020 року до ОСОБА_7 застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 60 днів до 27 липня 2020 року, з можливістю внесення застави. Ухвалою Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 24 липня 2020 року застосований під час досудового розслідування запобіжний захід відносно ОСОБА_7 , у вигляді тримання під вартою продовжено на строк 60 днів до 21 вересня 2020 року

Оцінюючи обґрунтування прокурора на підтвердження продовження існування наведених у клопотанні ризиків, колегія суддів вважає, що прокурором доведена наявність достатніх підстав вважати, що такі ризики, як можливі спроби обвинуваченої переховуватись від суду та вчинити інші кримінальні правопорушення існують і не зменшилися на час розгляду клопотання, оскільки ОСОБА_7 обґрунтовано підозрюється у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 5 ст. 185 КК України, санкція якого передбачає покарання у вигляді позбавлення волі понад десяти років, при цьому, колегією суддів враховуються дані про особу обвинуваченої, яка не має постійного місця роботи і джерела доходу, у неї відсутнє місце реєстрації та міцні соціальні зв`язки, раніше неодноразово притягувалася до кримінальної відповідальності за вчинення умисних корисливих злочинів і обвинувальні акти стосовно останньої перебувають на розгляді в іншому суді, що підтверджується довідкою про судимості по облікам АІС.

А отже, наведені дані про особу обвинуваченої в сукупності з суворістю можливого покарання вказують на існування ризиків можливих спроб ОСОБА_7 переховуватись від суду та вчинити інші кримінальні правопорушення, ступінь яких є досить високою.

Відтак, колегія суддів погоджується із заявленими прокурором ризиками, передбаченими п. п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, і визнає наявність існування цих ризиків доведеними у повній мірі.

Отже, з урахуванням сукупності встановлених обставин, зокрема, наявності обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_7 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 15, ч. 5 ст. 185 КК України, вагомості наявних доказів про вчинення обвинуваченою злочину, тяжкості покарання, що загрожує останній, у разі визнання її винуватою, колегія суддів приходить до переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не буде достатнім і не зможе запобігти існуючим ризикам та забезпечити виконання обвинуваченою покладених на неї процесуальних обов`язків, що виправдовує продовження найсуворішого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Поряд із цим, колегія суддів вважає недоведеним під час розгляду клопотання наявність ризику визначеного п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме незаконно впливати на представника потерпілого та свідків, з підстав його необґрунтованості та відсутності будь-яких достатніх доказів на підтвердження його існування.

Таким чином, враховуючи встановлені обставини, колегія суддів не знаходить підстав для скасування або зміни застосованого до ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а тому зважаючи на те, що строк дії попередньої ухвали про тримання під вартою закінчується 21 вересня 2020 року вважає за доцільне продовжити тримання останньої під вартою строком на 60 днів до 29 жовтня 2020 року.

В той же час, продовжуючи обвинуваченій строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи тяжкість інкримінованого ОСОБА_7 кримінального правопорушення та обставини правопорушення, суд вважає, що розмір застави, визначений у попередньому судовому рішенні у розмірі 42 040,00 гривень, належним чином забезпечить виконання обвинуваченою покладених на неї обов`язків.

Вирішуючи питання про можливість призначення судового розгляду за наданим суду обвинувальним актом, колегія суддів виходить з наступного.

Так, у підготовчому судовому засіданні прокурор ОСОБА_5 зазначив, що справа підсудна Жовтневому районному суду м. Дніпропетровська, підстави для повернення обвинувального акту відсутні, просив призначити судовий розгляд на підставі наданого суду обвинувального акту у відкритому судовому засіданні за участю сторін кримінального провадження. Додав, що не заперечує проти задоволення клопотання обвинуваченої щодо здійснення судового провадження вказаного кримінального провадження суддею одноособово.

Обвинувачена ОСОБА_7 вважала за можливе призначити судовий розгляд за наданим суду обвинувальним актом та підтримала заявлене клопотання про здійснення судового провадження суддею одноособово.

Захисник обвинуваченої ОСОБА_6 погодився із позицію прокурора та вважав за можливе призначити судовий розгляд за наданим суду обвинувальним актом, а також підтримав клопотання своєї підзахисної щодо здійснення судового розгляду даного кримінального провадження суддею одноособово.

Заслухавши думки учасників судового провадження, дослідивши обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування колегія суддів, дійшла таких висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 315 КПК України якщо під час підготовчого судового засідання не будуть встановлені підстави для прийняття рішень, передбачених пунктами 1-4 частини третьої статті 314 цього Кодексу, суд проводить підготовку до судового розгляду.

Колегією суддів встановлено, що відповідно до вимог ст. 32 КПК України зазначене кримінальне провадження підсудне Жовтневому районному суду м. Дніпропетровська.

Обвинувальний акт складено з дотриманням положень ст. 291 КПК України.

Підстав для закриття кримінального провадження на цей час не вбачається.

Таким чином, під час підготовчого судового засідання не були встановлені підстави для прийняття рішень, передбачених пунктами 1-4 частини третьої статті 314 КПК України.

У відповідності до ч. 2 ст. 31 КПК України та ч. 1 Розділу І ЗУ «Про внесення змін до Кримінального процесуального кодексу України щодо здійснення кримінального провадження в суді першої інстанції колегією суддів» № 817-IX від 21 липня 2020 року кримінальне провадження в суді першої інстанції щодо злочинів, за вчинення яких передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк більше десяти років, здійснюється колегіально судом у складі трьох суддів лише за клопотанням обвинуваченого.

Згідно із абз. 2 ч. 2 Розділу II Прикінцевих та перехідних положень ЗУ «Про внесення змін до Кримінального процесуального кодексу України щодо здійснення кримінального провадження в суді першої інстанції колегією суддів» № 817-IX від 21 липня 2020 року у кримінальному провадженні в суді першої інстанції, в якому до набрання чинності цим Законом колегіальний склад суду визначено за правилами, що діяли до набрання чинності цим Законом, і відбувається підготовче судове засідання, а судовий розгляд ще не призначений, судовий розгляд у кримінальному провадженні проводиться і завершується складом суду, передбаченим з урахуванням положень цього Закону.

Відповідно до внесених змін до ст. 31 КПК України у даному випадку справа може бути розглянута суддею одноособово, а тому клопотання обвинуваченої відносно розгляду кримінального провадження суддею одноособово підлягає задоволенню у зв`язку з відсутністю обов`язкового за ч. 2 ст. 31 КПК України відповідного клопотання.

Вислухавши думки учасників судового провадження, у відповідності до п. 5 ч. 3 ст. 314 КПК України колегія суддів приходить до висновку про необхідність призначення судового розгляду на підставі зазначеного обвинувального акту, судовий розгляд здійснювати суддею одноособово у відкритому судовому засіданні в приміщенні Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська за участю учасників кримінального провадження.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 31, 177, 182, 183-184, 199, 314-316, 369-372 КПК України,
постановив:

Клопотання прокурора про продовження обвинуваченій ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.

Застосований під час досудового розслідування запобіжний захід відносно ОСОБА_7 , у вигляді тримання під вартою продовжити на строк 60 днів до 29 жовтня 2020 року.

Встановити, що датою закінчення дії цієї ухвали щодо тримання обвинуваченої ОСОБА_7 під вартою, є 29 жовтня 2020 року.

Встановити, що у разі внесення ОСОБА_7 або іншою фізичною чи юридичною особою № UA 0017442 в ГУДКСУ м. Києва, отримувач територіальне управління Державної судової адміністрації України в Дніпропетровській області, , МФО 820172, застави у розмірі 42 040, 00 (сорок дві тисячі сорок) гривень, ОСОБА_7 підлягає звільненню з-під варти.

У разі внесення застави та звільнення ОСОБА_7 , зобов`язати останню прибувати за кожною вимогою до суду у провадженні, якого перебуває кримінальне провадження; не відлучатися з постійного місця проживання без дозволу суду, повідомляти суд про зміну свого місця проживання, утримуватися від спілкування з потерпілим, свідками та експертами у цьому кримінальному провадженні.

Роз`яснити ОСОБА_7 , що у разі не з`явлення її за викликом до суду без поважних причин або не повідомлення нею про причини своєї неявки, або порушення обов`язків, покладених на неї у цій ухвалі, застава звертається у дохід держави.

Клопотання обвинуваченої ОСОБА_7 про здійснення судового розгляду кримінального провадження суддею одноособово задовольнити.

Призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акту у кримінальному провадженні, відомості про яке 29 травня 2020 року внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001216 за обвинуваченням ОСОБА_7 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 15, ч. 5 ст. 185 КК України.

Судовий розгляд призначити у відкритому судовому засіданні в приміщенні Жовтневого районного суду міста Дніпропетровська 08 вересня 2020 року об 11 годині 00 хвилин.

В судове засідання викликати учасників кримінального провадження.

Ухвала щодо продовження запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала суду в частині задоволення клопотання про продовження запобіжного заходу може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом семи днів з моменту її проголошення, а особою, що тримається під вартою - протягом того ж строку з моменту отримання нею її копії.

В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає

Визначити час проголошення повного тексту ухвали - о 17 годині 00 хвилин 31 серпня 2020 року.

Головуючий суддя: ОСОБА_1

Суддя: ОСОБА_2

Суддя: ОСОБА_3