ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 1-кс/753/4237/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"18" грудня 2020 р. слідчий суддя Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 , з секретарем судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора Київської місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві в залі суду клопотання слідчого СВ Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_7 , подане в рамках кримінального провадження № 0005100 від 17.12.2020 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Маріуполь, Донецької області, українця, громадянина України, офіційно непрацюючого, одруженого, що має на утриманні двох малолітніх дітей, який на обліку у лікарів нарколога та психіатра не перебуває, державні нагороди та пільги відсутні, що зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого (зі слів), який підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 146, ч. 2 ст. 189 КК України,-
В С Т А Н О В И В:
До Дарницького районного суду м. Києва надійшло клопотання старшого слідчого слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Київської місцевої № 2 ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Обґрунтовуючи подане клопотання слідчий вказує, що слідчим СВ Дарницького УП ГУ НП у м. Києві розслідується кримінальне провадження № 0005100 від 17.12.2020, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 146, ч. 2 ст. 189 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 16.12.2020, приблизно о 22 год. 20 хв., ОСОБА_5 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 за попередньою змовою групою осіб, прибули на автомобілі марки «Кіа Ріо», д.н.з. НОМЕР_1 , до кафе «Боботті» за адресою: м. Київ, вул. Срібнокільська, 1-А попередньо домовившись з ОСОБА_11 про продаж їм картриджу з речовиною для паління через електронний пристрій та стали очікувати останнього.
Близько 22 год. 28 хв. до вказаного будинку підійшов ОСОБА_11 . У цей час до ОСОБА_11 , підійшли ОСОБА_5 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , які діючи групою осіб за попередньою змовою, користуючись перевагою у кількості та фізичній силі, прагнучи подолати волю потерпілого до опору з метою його викрадення та незаконного позбавлення волі, протиправно нанесли потерпілому численні удари в область голови і тулуба, та натягнувши капюшон куртки йому на голову, обмеживши таким чином видимість останнього, потягнули силоміць потерпілого ОСОБА_11 до автомобіля марки «Кіа Ріо», д.н.з. НОМЕР_1 , який в цей час був припаркований неподалік.
Подолавши волю ОСОБА_11 до опору, зазначені особи насильно посадили його до автомобіля «Кіа Ріо», д.н.з. НОМЕР_1 , на заднє сидіння, де стали незаконно утримувати проти його волі та з корисливих мотивів стали вимагати у потерпілого 3000 доларів США.
ОСОБА_11 , будучи наляканим за своє життя, припускаючи можливість насильства, яке є небезпечним для його життя та здоров`я, попередньо знаючи, що у ОСОБА_12 при собі мається предмет, зовні схожий на пістолет, уникаючи можливих шкідливих наслідків для себе, вимушений був погодитись з вимогами та став телефонувати знайомим з метою пересилання на його банківську картку 3000 доларів США.
Продовжуючи свої злочинні дії ОСОБА_5 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , на зазначеному автомобілі, в якому незаконно утримували ОСОБА_11 , направилися в Голосіївський район м. Києва, де по проспекту Голосіївському, 124 у м. Києві вказані особи на автомобілі були затримані.
У вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 146, ч. 2 ст. 189 КК України підозрюється: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець міста Маріуполь, Донецької області, українець, громадянин України, офіційно непрацюючий, одружений, що має на утриманні двох малолітніх дітей, який на обліку у лікарів нарколога та психіатра не перебуває, державні нагороди та пільги відсутні, що зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий (зі слів).
17.12.2020 о 05 годині 55 хвилин ОСОБА_5 було затримано в порядку ст. 208 КПК України та того ж дня повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 146, ч. 2 ст. 189 КК України.
У судовому засіданні прокурор вказане клопотання підтримав та просив його задовольнити.
Захисник в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання, вказав, що ризики не доведені. Просив застосувати запобіжний захід у виді домашнього арешту.
Підозрюваний в судовому засіданні підтримав думку захисника.
Заслухавши думку учасників кримінального провадження, дослідивши матеріали клопотання слідчий суддя дійшов наступного висновку.
Статтею 176 КПК України визначені види запобіжних заходів.
Згідно з положеннями ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Статтею 178 КПК України передбачені обставини, які враховуються при обрані запобіжного заходу.
У відповідності з п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.
Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованих йому кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 146, ч. 2 ст. 189 КК України підтверджується зібраними у кримінальному провадженні матеріалами, а саме: протоколом прийняття заяви про кримінальне правопорушення від 17.12.2020; протоколом допиту потерпілого від 17.12.2020; протоколом допиту свідка ОСОБА_13 від 17.12.2020; протоколом допиту свідка ОСОБА_14 від 17.12.2020; протоколом допиту свідка ОСОБА_15 від 17.12.2020; протоколом допиту свідка ОСОБА_16 від 17.12.2020; протоколом допиту свідка ОСОБА_17 від 17.12.2020; протокол допиту свідка ОСОБА_18 від 17.12.2020; протоколом огляду місця події від 17.12.2020; протоколом обшуку від 17.12.2020; протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину ОСОБА_5 від 17.12.2020; протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину ОСОБА_10 від 17.12.2020; протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину ОСОБА_9 від 17.12.2020; протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину ОСОБА_12 від 17.12.2020 та іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

В розумінні ст. 177 КПК України, «обґрунтована підозра» включає в себе наявність процесуального документу - повідомлення про підозру та наявність достатніх доказів для вирішення питання про застосування запобіжного заходу. Згідно ч. 1 ст. 276 КПК України, повідомлення про підозру підлягає обов`язковому здійсненню, зокрема, у випадку наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення.
Практикою ЄСПЛ в рішеннях «Фокс, Кембел і Хартлі проти Сполученого Королівства», «Лабіта проти Італії», «Мюррей проти Сполученого Королівства», «Ільгар Маммадов проти Азейбарджану», «Нечипорук і Йонкало проти України» напрацьовані стандарти розуміння поняття «обґрунтована підозра», що передбачає існування фактів та інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача в тому, що певна особа могла вчинити злочин. Факти, які дають підставу для підозри, не мають бути такого ж рівня, як такі, що обґрунтовують засудження особи, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.
Слідчий суддя на стадії досудового розслідування не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини особи у вчиненні злочину чи її відсутності, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї запобіжного заходу.
Перевіряючи доводи клопотання слідчого на предмет наявності ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчий суддя дійшов висновку про їх наявність з огляду на конкретні обставини кримінального провадження, на тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному ОСОБА_19 у разі визнання його винним у вчиненому злочині, та суспільну небезпечність самого злочину, у вчиненні якого він підозрюється, а також з урахуванням особи підозрюваного, міцності його соціальних зв`язків, майнового стану. Зокрема, наявні в матеріалах кримінального провадження докази та обставини, на які посилається слідчий у клопотанні, дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків та потерпілого у цьому провадженні та вчинити інше кримінальне правопорушення, тобто заявлені у клопотанні слідчого ризики є реальними.
Відповідно до установленої практики Європейського суду з прав людини висновки про ступінь ризиків та неможливості їм запобігання більш м`якими запобіжними заходами мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особи підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування кримінального правопорушення (наявність або відсутність спроб ухилятися від органів влади), поведінки під час попередніх розслідувань (способу життя, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків).
Слідчий суддя вважає, що до підозрюваного в даному випадку не підлягають застосуванню запобіжні заходи у виді особистого зобов`язання, застави та домашнього арешту у зв`язку з тим, що вони не будуть дієвими і не зможуть перешкодити настанню вищевказаних ризиків.
Не можливе застосування до підозрюваного і запобіжного заходу вигляді особистої поруки, оскільки на момент повідомлення йому про підозру та звернення до слідчого судді із вказаним клопотанням до органу досудового розслідування не надійшло жодної заяви від осіб, які заслуговують на довіру, про обрання відносно підозрюваного саме такого запобіжного заходу.
Відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину вчиненого із застосуванням насильства.

Таким чином, керуючись ст.ст. 40, 131, 132, 176-179, 182-184, 193-197, 197, 199 КПК України, слідчий суддя,-
У Х В А Л И В:
Клопотання слідчого задовольнити.

Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, без визначення розміру застави.
Строк тримання під вартою ОСОБА_5 обчислювати з моменту його фактичного затримання, тобто з 22 год. 55 хв. 16.12.2020.

Дія ухвали закінчується 14.02.2021.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Київської місцевої прокуратури № 2.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.
Повний текст ухвали виготовлено 23.12.2020.

Слідчий суддя: