УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
7 вересня 2020 р. слідчий суддя Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Запоріжжі матеріали клопотання адвоката ОСОБА_3 , в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна,
Відповідно до статті 24 КПК України, кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Заявник в судове засідання, будучи повідомленим належним чином не з`явився, будь-яких заяв чи клопотань щодо поважності причин неявки до суду не подавав, що обмежує слідчого суддю можливості уточнення обставин, викладених у клопотанні.
При цьому як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
Слідчий (уповноважена особа) або прокурор будучи повідомленими належним чином в судове засідання не з`явилися, про причини неявки не повідомили.
Відповідно до ст. 16 КПК України, одним з принципів кримінального провадження є недоторканість права власності, відповідно до якого позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.
У відповідності до ст. 131 КПК України, арешт майна є одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження, які застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
Згідно ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.
Згідно ч. 2 ст. 174 КПК України, клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно.
Виходячи з вищенаведеного, слідчий суддя приходить до висновку, що неявка особи, яка внесла на розгляд слідчого дане клопотання, свідчить про втрату інтересу до предмета оскарження та призводить до затягування строку розгляду клопотання.
Враховуючи те, що заявник у судове засідання не з`явився та не надав пояснень з приводу поданого ним клопотання про скасування арешту майна, тим самим фактично не підтримав вимоги клопотання, cлідчий суддя приходить до висновку про необхідність залишення клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , без розгляду.
Згідно ч. 4 ст. 107 КПК України, в судовому засіданні не здійснювалась фіксація за допомогою технічних засобів під час розгляду клопотання у зв`язку з неявкою учасників процесу.
На підставі та керуючись ст.ст. 174, 309 КПК України, слідчий суддя
Клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна залишити без розгляду.
Слідчий суддя ОСОБА_1