У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
09 листопада 2020 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 ,слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській області рядового поліції ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 002400 від 14.09.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, погоджене прокурором про продовження відносно

підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Ужгород, українця, громадянина України, з середньо-спеціальною освітою, не працюючого, не одруженого, зареєстрованого та фактично проживаючого: АДРЕСА_1 , раніше судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України,

строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою,-

ВСТАНОВИВ:
Слідчий СВ Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській області рядовий поліції ОСОБА_4 , звернувся до слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області, із клопотанням погоджене прокурором у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 002400 від 14.09.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, погоджене прокурором про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Клопотання мотивовано наступним: ОСОБА_5 , будучи засудженим 28.05.2020 року Ужгородським міськрайонним судом за ч. 2 ст. 15 ч. 3 ст. 185 КК України, до покарання у виді арешту строком на 6 (шість) місяців з відбуванням на гауптвахті, на шлях виправлення не став та підозрюється у повторному вчиненні корисливого злочину.

Так, досудовим розслідуванням встановлено, що 14 вересня 2020 року, близько 00 години 30 хвилин, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , діючи з прямим умислом усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки та, бажаючи їх настання, спрямованим на таємне заволодіння чужим майном, з корисливим мотивом, з метою незаконного збагачення за рахунок викраденого майна, повторно, перебуваючи за адресою: АДРЕСА_2 , з магазину «Інструменталка» викрав: кутову шліфувальну машинку марки Kraismann 1000KWS125, згідно висновку експерта № 11/715 від 15.10.2020 року, ринкова вартість якої може становити 658 гривень 00 копійок (шістсот п`ятдесят вісім гривень 00 копійок), кутову шліфувальну машинку марки Kraismann 1050KWS125Е, згідно висновку експерта № 11/715 від 15.10.2020 року, ринкова вартість якої може становити 820 гривень 00 копійок (вісімсот двадцять гривень 00 копійок), кутову шліфувальну машинку марки Kraismann 420SЕВS10, згідно висновку експерта № 11/715 від 15.10.2020 року, ринкова вартість якої може становити 737 гривень 00 копійок (сімсот тридцять сім гривень 00 копійок), шуруповерт марки «Vorskla» ПМЗ 12/2 S-Li, згідно висновку експерта № 11/711 від 20.10.2020 року, ринкова вартість якої може становити 879 гривень 00 копійок (вісімсот сімдесят дев?ять гривень 00 копійок), кутову шліфувальну машинку марки Riber-Profi WS10-125LW, згідно висновку експерта № 11/711 від 20.10.2020 року, ринкова вартість якої може становити 686 гривень 00 копійок (шістсот вісімдесят шість гривень 00 копійок), срічкову шліфувальну машинку марки Vitals Ls7692 TMs, згідно висновку експерта № 11/711 від 20.10.2020 року, ринкова вартість якої може становити 1480 гривень 00 копійок (одна тисяча чотириста вісімдесят гривень 00 копійок), кобуру для шуруповерта з кишенею для біт і свердел МТХ, згідно висновку експерта № 11/710 від 15.10.2020 року, ринкова вартість якої може становити 131 гривню 00 копійок (сто тридцять одну гривню 00 копійок), перфоратор марки «Makita» HR 2470, згідно висновку експерта № 11/710 від 15.10.2020 року, ринкова вартість якої може становити 1665 гривень 00 копійок (одна тисяча шістсот шістдесят п`ять гривень 00 копійок), перфоратор марки «Makita» HR 2470Т, згідно висновку експерта № 11/710 від 15.10.2020 року, ринкова вартість якої може становити 1849 гривень 00 копійок (одна тисяча вісімсот сорок дев?ять гривень 00 копійок), перфоратор марки «BOSH» РВН 2100RЕ (в кейсі повний комплект), згідно висновку експерта № 11/709 від 15.10.2020 року, ринкова вартість якої може становити 1750 гривень 00 копійок (одна тисяча сімсот п`ятдесят гривень 00 копійок), перфоратор марки «BOSH» GBH 2-26 DRE (в кейсі повний комплект), згідно висновку експерта № 11/709 від 15.10.2020 року, ринкова вартість якої може становити 1903 гривні 00 копійок (одна дев`ятсот три гривні 00 копійок), перфоратор марки «BOSH» GBH 2-26 DFR (в кейсі повний комплект), згідно висновку експерта № 11/709 від 15.10.2020 року, ринкова вартість якої може становити 1611 гривень 00 копійок (одна тисяча шістсот одинадцять гривень 00 копійок), перфоратор марки «BOSH» GBH 2-28 DFV (в кейсі повний комплект), згідно висновку експерта № 11/703 від 15.10.2020 року, ринкова вартість якої може становити 1990 гривень 00 копійок (одна тисяча дев`ятсот дев`яносто гривень 00 копійок), перфоратор марки «BOSH» GBH 2-28 DFV (без кейса неповний комплект), згідно висновку експерта № 11/709 від 15.10.2020 року, ринкова вартість якої може становити 1783 гривні 00 копійок (одна тисяча сімсот вісімдесят три гривні 00 копійок), перфоратор марки «Dewalt» D25143K, згідно висновку експерта № 11/707 від 15.10.2020 року, ринкова вартість якого може становити 2225 гривень 70 копійок (дві тисячі двісті двадцять п`ять гривень 70 копійок), гайковерт акумуляторний марки «Dewalt» DСF886, згідно висновку експерта № 11/707 від 15.10.2020 року, ринкова вартість якого може становити 2883 гривні 20 копійок (дві тисячі вісімсот вісімдесят три гривні 20 копійок), поліровальна машина марки «Dewalt» DWP849X, згідно висновку експерта № 11/707 від 15.10.2020 року, ринкова вартість якої може становити 1700 гривень 30 копійок (одна тисяча сімсот гривень 30 копійок), шуруповерт марки «Dewalt» DСD 791, згідно висновку експерта № 11/706 від 15.10.2020 року, ринкова вартість якого може становити 2216 гривень 66 копійок (дві тисячі двісті шістнадцять гривень 66 копійок), шуруповерт марки «Dewalt» DСD 771 (неповний комплект), згідно висновку експерта № 11/706 від 15.10.2020 року, ринкова вартість якого може становити 1383 гривні 33 копійки (одна тисяча триста вісімдесят три гривні 33 копійки), шуруповерт марки «Makita» 550 DWE, згідно висновку експерта № 11/706 від 15.10.2020 року, ринкова вартість якого може становити 1544 гривні 44 копійки (одна тисяча п`ятсот сорок чотири гривні 44 копійки), шуруповерт марки «Makita» 550 DWE, згідно висновку експерта № 11/702 від 15.10.2020 року, ринкова вартість якого може становити 1644 гривні 70 копійок (одна тисяча шістсот сорок чотири гривні 70 копійок), шуруповерт марки «Makita» НР 1640, згідно висновку експерта № 11/702 від 15.10.2020 року, ринкова вартість якого може становити 1964 гривні 00 копійок (одна тисяча дев`ятсот шістдесят чотири гривні 00 копійок), степлер марки «Sigma» з регулятором ресорного типу 3 в 1 артикул 2821341, згідно висновку експерта № 11/702 від 15.10.2020 року, ринкова вартість якого може становити 340 гривень 00 копійок (триста сорок гривень 00 копійок), пневмопістолет марки «YATO» YT-36012, згідно висновку експерта № 11/705 від 13.10.2020 року, ринкова вартість якого може становити 438 гривень 34 копійки (чотириста тридцять вісім гривень 34 копійки), пневмопістолет марки «Forte» TTIG-5340, згідно висновку експерта № 11/705 від 13.10.2020 року, ринкова вартість якого може становити 234 гривні 24 копійки (двісті тридцять чотири гривні 24 копійки), викрутка T-подібна марки «Сталь» зі змінними бітами 11 шт., згідно висновку експерта № 11/705 від 13.10.2020 року, ринкова вартість якої може становити 56 гривень 64 копійки (п`ятдесят шість гривень 64 копійки), біта фірми виробника «HAISSER», згідно висновку експерта № 11/704 від 13.10.2020 року, ринкова вартість якої може становити 8 гривень 00 копійок (вісім гривень 00 копійок), зарядний пристрій фірми виробника «Vitalis Master» моделі «ALI 12010А», згідно висновку експерта № 11/704 від 13.10.2020 року, ринкова вартість якого може становити 960 гривень 00 копійок (дев`ятсот шістдесят гривень 00 копійок), набір ключів шестигранних фірми виробника «VOREL», згідно висновку експерта № 11/704 від 13.10.2020 року, ринкова вартість яких може становити 125 гривень 00 копійок (сто двадцять п`ять гривень 00 копійок), бокорізи марки «YATO» 160 мм, згідно висновку експерта № 11/703 від 15.10.2020 року, ринкова вартість якого може становити 165 гривень 00 копійок (сто шістдесят п`ять гривень 00 копійок), ключ розвідний марки «Vorel» 150 мм, згідно висновку експерта № 11/703 від 15.10.2020 року, ринкова вартість якого може становити 127 гривень 00 копійок (сто двадцять сім гривень 00 копійок), мультиметр «DT-830B» б/к, згідно висновку експерта № 11/703 від 15.10.2020 року, ринкова вартість якого може становити 76 гривень 00 копійок (сімдесят шість гривень 00 копійок),

Як вказано у клопотанні, після цього ОСОБА_5 з місця скоєння злочину втік, розпорядившись викраденим майном на власний розсуд, спричинивши своїми діями матеріальної шкоди потерпілому ОСОБА_7 на суму 36036 гривень 55 копійок (тридцять шість тисяч тридцять шість гривень 55 копійок).

Слідчий зазначає, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, а саме таємне викрадення чужого майна (крадіжка), поєднане із проникненням до іншого приміщення, вчинене повторно.

У клопотанні вказано, що як встановлено досудовим розслідуванням 13 вересня 2020 року, точного часу встановити не надалося можливим, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , діючи з прямим умислом усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки та, бажаючи їх настання, спрямованим на таємне заволодіння чужим майном, з корисливим мотивом, з метою незаконного збагачення за рахунок викраденого майна,повторно, перебуваючи за адресою: АДРЕСА_2 , викрав: 25-ть еко сумок світло-коричневого кольору, згідно висновку експерта № 11/701 від 13.10.2020 року, ринкова вартість якого може становити 875 гривень 00 копійок (вісімсот сімдесят п`ять гривень 00 копійок), Два блоки капучино торгової марки «LaFesta» у стіках, згідно висновку експерта № 11/701 від 13.10.2020 року, ринкова вартість якого становить 512 гривень 00 копійок (п`ятсот дванадцять гривень 00 копійок), Вісім блоків жувальних гумок торгової марки «Orbit», згідно висновку експерта № 11/701 від 13.10.2020 року, ринкова вартість яких становить 1920 гривень 00 копійок (одна тисяча дев?ятсот двадцять гривень 00 копійок).

Як вказано у клопотанні після цього ОСОБА_5 з місця скоєння злочину втік, розпорядившись викраденим майном на власний розсуд, спричинивши своїми діями матеріальної шкоди потерпілому ОСОБА_8 на суму 3307 гривень 00 копійок (три тисячі триста сім гривень 00 копійок).

Слідчий зазначає, що таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, а саме таємне викрадення чужого майна (крадіжка), поєднане із проникненням до іншого приміщення, вчинене повторно.

Як зазначає слідчий, відповідно до показань свідка у вказаному кримінальному провадженні, останній впізнає особу, яка вчинила крадіжку 14.09.2020 р. за адресою: м. Ужгород, вул. Минайська, 16 з магазину «Інструменталка» та з кіоску, розташованому за адресою: АДРЕСА_2 .

Окрім того у клопотанні вказано, що 14 вересня 2020 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 було затримано у порядку ст. 208 КПК України та в подальшому 15 вересня 2020 року було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

Слідчий вказує, що наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого йому кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 14.09.2020 року; протоколом огляду місця події від 14.09.2020 року; протоколом огляду місця події від 14.09.2020 року; протоколом огляду місця події від 15.09.2020 року; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 від 15.09.220 року; протоколом огляду предмету від 15.09.2020 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 15.09.2020 року; протоколом затримання особи ( ОСОБА_10 ) від 14.09.2020 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 14.09.2020 року; протоколом проведення впізнання за фотознімками від 14.09.2020 року; протоколом проведення впізнання за фотознімками від 14.09.2020 року; заявою ОСОБА_11 від 14.09.2020 року; протоколом огляду місця події від 15.09.2020 року; протоколом заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 14.09.2020 року; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_8 від 16.09.220 року; протоколом огляду місця події від 14.09.2020 року; протоколом огляду предмету від 16.09.2020 року; протоколом огляду місця події від 15.09.2020 року; висновком експерта № 3/338 від 24.09.2020 року; висновком експерта № 3/337 від 28.09.2020 року; висновком експерта №11/715 від 15.10.2020; висновком експерта № 11/711 від 20.10.2020; висновком експерта № 11/710 від 15.10.2020; висновком експерта № 11/709 від 15.10.2020; висновком експерта № 11/703 від 15.10.2020; висновком експерта № 11/707 від 15.10.2020; висновком експерта № 11/706 від 15.10.2020; висновком експерта № 11/702 від 15.10.2020; висновком експерта № 11/705 від 13.10.2020; висновком експерта № 11/704 від 13.10.2020; висновком експерта № 11/701 від 13.10.2020.

Як вказано у клопотанні, у вчиненні кримінального правопорушення обґрунтовано підозрюється ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Ужгород, українець, громадянин України, з середньо-спеціальною освітою, не працюючий, не одружений, зареєстрований та фактично проживаючий: АДРЕСА_1 , раніше судимий.
Слідчий зазначає, що 17 вересня 2020 року слідчим суддею Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_12 , було задоволено клопотання слідчого, погодженого з прокурором та винесено ухвалу про обрання відносно підозрюваного ОСОБА_5 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, із визначенням розміру застави - 60 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 126 120, 00 гривень, строком до 11 листопада 2020 року.
Разом із тим у клопотанні вказано, що оскільки строк дії запобіжного заходу у вигляді триманні під вартою завершується 11 листопада 2020 року, завершити досудове розслідування до вказаних строків неможливо, та разом з тим ризики, які встановленні слідчим суддею при застосуванні запобіжного заходу 17 вересня 2020 року не зменшились, зокрема підозрюваний ОСОБА_5 , може переховуватись від органів досудового розслідування, оскільки усвідомлює про неминучість покарання за вчинення тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі до семи років, може незаконно впливати на потерпілих, свідків, може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення та існує ризик його протиправної поведінки, у зв`язку з чим особисте зобов`язання, особиста порука підозрюваного, домашній арешт та застава будуть недостатньо ефективними запобіжними заходами для запобігання ризикам порівняно із взяттям під варту.

В зв`язку з цим є необхідність у продовженні даного запобіжного заходу в межах строку досудового розслідування, керуючись ст.ст. 40, 131, 132, 176-179, 183, 184, 194, 199 КПК України, слідчий просить слідчого суддю: продовжити відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Ужгород, українця, громадянина України, з середньо-спеціальною освітою, не працюючого, не одруженого, зареєстрованого та фактично проживаючого: АДРЕСА_1 , раніше судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком на 30 діб із визначенням розміру застави.
Прокурор та слідчий у судовому засіданні клопотання підтримали та просили задовольнити з підстав, що в ньому зазначені. Крім того, прокурор та слідчий просили врахувати, що постановою в.о. керівника Ужгородської місцевої прокуратури від 04.11.2020 року у даному кримінальному провадженні продовжено строк досудового розслідування до трьох місяців, а саме до 14.12.2020 року. Окрім того, прокурор звернув увагу на те, що наявні ризики того, що перебуваючи на волі підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, а також може вчинити інший злочин, з огляду на наявність ще одного кримінального провадження за ч.3 ст. 185 КК України, в якому підозрюється ОСОБА_5 .
У судовому засіданні підозрюваний та його захисник заперечували проти продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Захисник та підозрюваний просили застосувати більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою.
Заслухавши думку сторін кримінального провадження, дослідивши подане клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до наступних висновків.
Відповідно до ст. 199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою має право подати прокурор, слідчий за погодженням з прокурором не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою. Клопотання про продовження строку тримання під вартою подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування. Клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити: виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою. Слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу. Слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у частині третій цієї статті, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою.
У відповідності до ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Згідно ст.197 КПК України, строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів. Строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого, - з моменту затримання. У строк тримання під вартою включається час перебування особи в медичному закладі під час проведення стаціонарної психіатричної експертизи. У разі повторного взяття під варту особи в тому ж самому кримінальному провадженні строк тримання під вартою обчислюється з урахуванням часу тримання під вартою раніше. Строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом. Сукупний строк тримання під вартою підозрюваного, обвинуваченого під час досудового розслідування не повинен перевищувати: 1) шести місяців - у кримінальному провадженні щодо злочинів невеликої або середньої тяжкості; 2) дванадцяти місяців - у кримінальному провадженні щодо тяжких або особливо тяжких злочинів.
При вирішенні питання про продовження строків тримання під вартою слід враховувати вимоги статей 177, 178, 197, 199 КПК України, статей 5, 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та положень, встановлених у рішеннях Європейського суду з прав людини щодо необхідності дотримання розумних строків тримання особи під вартою.
Під час розгляду клопотання слідчим суддею встановлено, що СВ Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській здійснюється досудове розслідування кримінального провадження відомості про яке, внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 002400 від 14.09.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

У вчиненні кримінального правопорушення обґрунтовано підозрюється ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Ужгород, українець, громадянин України, з середньо-спеціальною освітою, не працюючий, не одружений, зареєстрований та фактично проживаючий: АДРЕСА_1 , раніше судимий.
Слідчий суддя вважає, що наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого йому кримінального правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 14.09.2020 року; протоколом огляду місця події від 14.09.2020 року; протоколом огляду місця події від 14.09.2020 року; протоколом огляду місця події від 15.09.2020 року; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 від 15.09.220 року; протоколом огляду предмету від 15.09.2020 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 15.09.2020 року; протоколом затримання особи ( ОСОБА_10 ) від 14.09.2020 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 14.09.2020 року; протоколом проведення впізнання за фотознімками від 14.09.2020 року; протоколом проведення впізнання за фотознімками від 14.09.2020 року; заявою ОСОБА_11 від 14.09.2020 року; протоколом огляду місця події від 15.09.2020 року; протоколом заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 14.09.2020 року; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_8 від 16.09.220 року; протоколом огляду місця події від 14.09.2020 року; протоколом огляду предмету від 16.09.2020 року; протоколом огляду місця події від 15.09.2020 року; висновком експерта № 3/338 від 24.09.2020 року; висновком експерта № 3/337 від 28.09.2020 року; висновком експерта №11/715 від 15.10.2020; висновком експерта № 11/711 від 20.10.2020; висновком експерта № 11/710 від 15.10.2020; висновком експерта № 11/709 від 15.10.2020; висновком експерта № 11/703 від 15.10.2020; висновком експерта № 11/707 від 15.10.2020; висновком експерта № 11/706 від 15.10.2020; висновком експерта № 11/702 від 15.10.2020; висновком експерта № 11/705 від 13.10.2020; висновком експерта № 11/704 від 13.10.2020; висновком експерта № 11/701 від 13.10.2020.

Окрім того встановлено також, що 14 вересня 2020 року ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 було затримано у порядку ст. 208 КПК України та в подальшому 15 вересня 2020 року було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

Разом із тим, 17 вересня 2020 року слідчим суддею Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_12 , було задоволено клопотання слідчого, погодженого з прокурором та винесено ухвалу про обрання відносно підозрюваного ОСОБА_5 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, із визначенням розміру застави - 60 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 126 120, 00 гривень, строком до 11 листопада 2020 року.
При вирішенні питання про продовження строку дії запобіжного заходу підозрюваному слідчий суддя враховує наявність обґрунтованої підозри у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що йому загрожує у разі визнання його винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 185 КК України, за вчинення якого передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до шести років.
Кримінальний процесуальний Кодекс України встановлює обов`язок розглядати обґрунтованість підозри, яка за визначенням ЄСПЛ «є необхідною умовою законності тримання під вартою» (справа «Нечипорук і Йонкало проти України», 42310/04, § 219, 21.04.2011р.). Відповідно до практики ЄСПЛ, «обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватись арешт, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, закріпленої у статті 5 § 1 (с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин» (K.F. проти Німеччини, 27.11.1997 р., § 57). Відповідно до правової позиції ЄСПЛ у справі Мюррей проти Сполученого Королівства (п.55 рішення) факти, що викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження чи навіть для пред`явлення обвинувачення, що є задачею наступних етапів кримінального процесу. Затримання та тримання особи під вартою, безумовно, можливе не лише у випадку доведеності факту вчинення злочину та його характеру, оскільки така доведеність сама по собі і є метою досудового розслідування, досягненню цілей якого є тримання під вартою, що визначено в рішенні ЄСПЛ за скаргою «Феррарі-Браво проти Італії».
Сукупність фактичних даних, які містяться в наведених доказах, є достатньою для висновку про причетність підозрюваного до вищевказаного злочину.
При цьому, слід зауважити, що стандарт доведення обґрунтованості підозри є нижчим від стандарту доведеності винуватості поза розумним сумнівом та вимагає меншої ваги доказів, ніж для ухвалення обвинувального вироку.
Окрім того, у п. 48 рішення «Чеботарь проти Молдови» Європейський Суд з прав людини зазначив, що поліція не зобов`язана мати докази, достатні для пред`явлення обвинувачення, або щоб ця особа була піддана суду. Метою попереднього тримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозру, яка є підставою для затримання.
Слідчий суддя констатує, що питання про належність, допустимість, достовірність та достатність доказів, для підтвердження винуватості підозрюваної у вчиненні інкримінованого їй кримінального правопорушення, вирішується судом безпосередньо під час розгляду кримінального провадження. Оцінка доказів винуватості, їх належність та допустимість, на даній стадії досудового розслідування слідчим суддею суду першої інстанції перевірці не підлягають.
Як вбачається з матеріалів, наданих слідчим, які обґрунтовують клопотання, зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце та підтверджуються на даному етапі розслідування достатньою сукупністю даних.
Слідчий суддя враховує, що ОСОБА_5 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 185 КК України, який відповідно до ст.12 КК України є тяжким злочином.
Порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цього Кодексу та інших законів України (ст. 1 КПК України).
Зокрема, питання застосування заходів забезпечення кримінального провадження, до яких відносяться і запобіжні заходи регламентовані Главою 10 - заходи забезпечення кримінального провадження і підстави їх застосування та Главою 18 запобіжні заходи, затримання особи Кримінального процесуального Кодексу України (надалі КПК України).
Відповідно до ст. 176 КПК України запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.
Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суддя враховує вимоги п.п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого (підозрюваного) від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.
Європейський суд з прав людини в своєму рішенні у справі «Летельє проти Франції» від 26 червня 1991 року зазначив, що особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу. Тобто із зазначеного рішення Європейського суду з прав людини вбачається, що у справах, де особа обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, виходячи з самої тяжкості обвинувачення, попереднє ув`язнення може бути застосоване. Суд зобов`язаний врахувати всі дійсні обставини справи і за наявності підстав, вичерпний перелік яких визначений в ст.183 КПК України, застосувати винятковий вид запобіжного заходу.
Відповідно до п. «с» ч.1 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на свободу та особисту недоторканість. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом: законний арешт або затримання особи, здійснене з метою до провадження її до компетентного судового органу за наявності обґрунтованої підозри у вчиненні нею правопорушення або якщо обґрунтовано вважається необхідним запобігти вчиненню нею правопорушення чи її втечі після його вчинення.
В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.
З поданого до слідчого судді клопотання вбачається, що строк дії ухвали про обрання відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, з визначенням розміру застави закінчується 11.11.2020 року.
Разом із тим, завершити досудове розслідування у даному кримінальному провадженні не вбачається за можливе, адже необхідно провести ряд слідчих дій та заходів, спрямованих на отримання повного обсягу фактичних даних (доказів) у даному кримінальному провадженні, в т.ч. виконати вимоги ст. 290 КПК України та скласти обвинувальний акт і реєстр матеріалів досудового розслідування
Тобто завершити досудове розслідування до вказаного часу не надається можливим у зв`язку із об`єктивними причинами.
Слід зазначити також ,що згідно постанови в.о. керівника Ужгородської місцевої прокуратури ОСОБА_13 , строк досудового розслідування даного кримінального провадження продовжено до 14.12.2020 року. Копію вказаної постанови додано прокурором у судовому засіданні до матеріалів клопотання.
При розгляді клопотання про продовження строку тримання під вартою підозрюваному, слідчий суддя враховує наявність обґрунтованої підозри у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим, наявність підстав вважати, що останній, перебуваючи на волі, може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, може перешкоджати повному, всебічному та неупередженому проведенню досудового розслідування, що унеможливить повноту, всебічність при розслідуванні даного кримінального провадження, може незаконно впливати на потерпілого, свідків у цьому кримінальному провадження, експертів, а також може вчинити інший злочин що свідчить про те, що інші більш м`які запобіжні заходи можуть бути недостатніми для запобігання ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.
Слідчий суддя при вирішенні питання про продовження підозрюваному строку тримання під вартою враховує, що ОСОБА_5 , будучи засудженим 28.05.2020 року Ужгородським міськрайонним судом за ч. 2 ст. 15 ч. 3 ст. 185 КК України, до покарання у виді арешту строком на 6 (шість) місяців з відбуванням на гауптвахті, на шлях виправлення не став та підозрюється у повторному вчиненні корисливого злочин.
А саме: 14 вересня 2020 року, близько 00 години 30 хвилин, підозрюваний, діючи з прямим умислом усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки та, бажаючи їх настання, спрямованим на таємне заволодіння чужим майном, з корисливим мотивом, з метою незаконного збагачення за рахунок викраденого майна, повторно, перебуваючи за адресою: АДРЕСА_2 , з магазину «Інструменталка» вчинив таємне викрадення чужого майна (крадіжка), поєднане із проникненням до іншого приміщення, вчинене повторно; 13 вересня 2020 року, точного часу встановити не надалося можливим, підозрюваний, діючи з прямим умислом усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки та, бажаючи їх настання, спрямованим на таємне заволодіння чужим майном, з корисливим мотивом, з метою незаконного збагачення за рахунок викраденого майна, повторно, перебуваючи за адресою: АДРЕСА_2 вчинив таємне викрадення чужого майна (крадіжка), поєднане із проникненням до іншого приміщення, вчинене повторно.

Крім цього, наявні дані про внесення відомостей до ЄРДР 02.07.2020 року про вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч.3 ст. 185 КК України, в якому ОСОБА_5 повідомлено про підозру 28.07.2020 року. Що вказує на наявність ризику вчинення іншого кримінального правопорушення, з урахуванням відсутності відомостей про офіційне працевлаштування особи.

Європейський суд з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії» вказав, що «суворість передбаченого покарання» є суттєвим елементом при оцінюванні «ризиків переховування або повторно вчинення злочинів». Отже, суд приймає до уваги тяжкість інкримінованих кримінальних правопорушень та покарання, що підвищує ризик зникнення обвинувачених від правосуддя.
У рішенні Європейського суду «Лабіта проти Італії» від 06.04.2000 р. зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують, та міжнародними контактами.
Слідчий суддя вважає доведеним, що під час досудового розслідування ризики, передбачені ст. 177 КПК України, не зменшились, та дають достатні підстави вважати, що існує реальна загроза того, що підозрюваний перебуваючи на волі може впливати на потерпілого та свідків, незаконно перешкоджати встановленню інших можливих свідків та інших співучасників даного злочину.
Слідчий суддя вважає доведеним, що на час розгляду клопотання про продовження строку тримання під вартою підозрюваному заявлені ризики не зменшилися, а наведені в клопотанні, та з`ясовані у судовому засіданні обставини, виправдовують тримання особи під вартою. Зокрема існують ризики того, що підозрюваний спроможний: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду (п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України); знищити, сховати або спотворити речі, які мають значення для досудового розслідування та не вилучені на даний час (п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України); незаконно впливати на свідків, потерпілого, експертів, спеціалістів, у цьому ж кримінальному провадженні (п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України); перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином (п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України).
При встановленні наявності ризику впливу на свідків, слід враховувати, що суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав від свідків під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (ч.4 ст. 95 КПК України). За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.
Слідчий суддя вважає за необхідне вказати на те, що оцінка наведеним ризикам вже дана слідчим суддею при застосуванні запобіжного заходу у виді тримання під вартою. Вказані ризики не зменшились, та продовжують існувати на даний час.
Окрім наявності вказаних ризиків, слідчий суддя також враховує особу підозрюваного, зокрема те, що ОСОБА_5 має з середньо-спеціальну освіту, не працюючий, не одружений, зареєстрований та фактично проживає: АДРЕСА_1 , раніше судимий.

Доводи сторони захисту про необхідність врахування характеризуючи даних, не може бути підставою для відмови в задоволенні клопотання про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного, оскільки дані обставини є такими, які не виключають наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.
Щодо обґрунтованості застосування запобіжного заходу саме у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя також вважає за необхідне зазначити наступне.
Стаття 183 КПК України визначає, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Під час досудового розслідування ризики, передбачені ст. 177 КПК України, не зменшились, та дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може: незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні; може переховуватись від органів досудового розслідування та суду; може вчинити інший злочин.
За таких обставин слідчий суддя вважає доведеним наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 , інкримінованого йому злочину та вищевказаних ризиків, станом на день вирішення клопотання ризики не зменшилися, не відпали та продовжують існувати, і неможливість їх запобігання при вжитті більш м`яких запобіжних заходів, передбачених КПК України оскільки останній підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, відповідальність за вчинення якого передбачена у вигляді позбавленням волі на строк від трьох до шести років.
На думку слідчого судді, застосування більш м`якого запобіжного заходу не унеможливить прояв встановлених слідчим суддею ризиків, та не буде ефективним та доцільним в рамках даного кримінального провадження та свідчить про те, що інші більш м`які запобіжні заходи можуть бути недостатніми для запобігання ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.
Згідно ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені ст. 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування, щодо злочину, який спричинив загибель людини, щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею.
Для того, щоб розмір застави можна було вважати таким, що здатен забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого суд з урахуванням положень ст. ст. 177, 178 КПК України, повинен раціонально співставити його з доведеними у справі ризиками, даними про особу, тяжкістю злочину у вчиненні якого він обвинувачується. При цьому, необхідно мати на увазі, що розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб у особи, щодо якої застосовано заставу, не виникло бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

Виходячи з практики Європейського суду з прав людини розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

На думку слідчого судді застава визначена слідчим суддею при обранні запобіжного заходу ОСОБА_5 , здатна забезпечити його належну процесуальну поведінку, є достатньою для створення належних умов проведення повноцінного судового розслідування та адекватною ступеню суспільної небезпеки вчиненого діяння та спричиненим цим діянням наслідкам.

Крім того, кримінально-процесуальним законом не передбачено право суду змінити розмір застави, який обраний як альтернатива до запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, при відсутності обґрунтованих підстав для зміни раніше обраного запобіжного заходу, у вигляді тримання під вартою.

Згідно ч.4 ст.196 КПК України, слідчий суддя, суд зобов`язаний визначити в ухвалі про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або домашнього арешту дату закінчення її дії у межах строку, передбаченого цим Кодексом. Вказана норма застосовується і до вимог ухвали слідчого судді про продовження строків тримання під вартою.
Статтею 113 КПК України передбачено, що процесуальні строки - це встановлені законом або відповідно до нього прокурором, слідчим суддею або судом проміжки часу, у межах яких учасники кримінального провадження зобов`язані (мають право) приймати процесуальні рішення чи вчиняти процесуальні дії. Будь-яка процесуальна дія або сукупність дій під час кримінального провадження мають бути виконані без невиправданої затримки і в будь-якому разі не пізніше граничного строку, визначеного відповідним положенням цього Кодексу.
Згідно ч.2 ст. 114 КПК України, будь-які строки, що встановлюються прокурором, слідчим суддею або судом, не можуть перевищувати меж граничного строку, передбаченого цим Кодексом, та мають бути такими, що дають достатньо часу для вчинення відповідних процесуальних дій або прийняття процесуальних рішень та не перешкоджають реалізації права на захист.
Згідно п. 21 ч. 1 ст. 7 КПК України зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відноситься розумність строків.
Засада розумності строків кримінального провадження випливає із завдання швидкого розслідування і судового розгляду, закріпленого в ст. 2 КПК України, і відповідає вимогам ст. 6 КЗПЛ, яка гарантує, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.
У МПГПП встановлено, що кожен має право на основі повної рівності бути судимим без невиправданої затримки» (п. «с» ч. 2 ст. 14). При цьому кожен заарештований або затриманий має право на судовий розгляд протягом розумного строк (ч. 3 ст. 9). Звід принципів захисту всіх осіб, які піддаються затриманню чи ув`язненню будь - яким чином, прийнятий Генеральною Асамблеєю ООН 9 грудня 1988 р., вимагає проведення судових розглядів в розумні строки після затримання, або звільнення суду (принцип 38).
Правосуддя має бути швидким. Тривала невиправдана затримання процесу практично рівнозначна відмові в правосудді.
Відповідно до положень ст. 197 КПК України строк дії ухвали слідчого судді про продовження строку тримання під вартою не може перевищувати 60 днів і продовжується слідчим суддею в межах строку досудового розслідування, а тому, зважаючи на право підозрюваного, щоб обвинувачення щодо нього в найкоротший строк стало предметом судового розгляду, визначені ст. 28 КПК України розумні строки кримінального провадження, строк тримання під вартою ОСОБА_5 слід продовжити, у межах строку досудового розслідування, до 11.12.2020 року.
З урахуванням наведеного вище клопотання підлягає задоволенню частково.
Керуючись ст. ст. 117, 178, 183, 184, 193-194, 197, 199, 202, 309, 392, 395 КПК України, слідчий суддя,-
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання слідчого СВ Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській області рядового поліції ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 002400 від 14.09.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, погоджене прокурором про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.

Продовжити відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, з визначенням розміру застави, 60 (шістдесят) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що відповідно становить 126 120,00 грн., з визначеними обов`язками, до 11.12.2020 року включно.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя Ужгородського
міськрайонного суду ОСОБА_1