СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кс/759/4172/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
12 серпня 2020 року слідчий суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 при секретарі ОСОБА_2 , за участі прокурора Київської місцевої прокуратури № 8 ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши клопотання слідчого слідчого відділу Святошинського управління поліції ГУ Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури № 8 ОСОБА_3 про застосування щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Одесса, українця, громадянина України, працюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого, запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0003594, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 10.08.2020 р. за ознаками злочину, передбаченого ч. 2 ст. 307 ч. 3 ст. 307 КК України,
В С Т А Н О В И В:
12.08.2020 р. до Святошинського районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчого слідчого відділу Святошинського управління поліції ГУ Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури № 8 ОСОБА_3 про застосування щодо підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0003594, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 10.08.2020 р. за ознаками злочину, передбаченого ч.2 ст.307 , ч.3 ст. 307 КК України.
Клопотання обгрунтоване наступним. Досудовим розслідуванням встановлено, що 10.08.2020, о 17 годині 20 хвилин, за адресою: м. Київ, вул. Кіпріанова, 21, працівниками поліції, було викрито громадянина ОСОБА_4 , який займався збутом особливо небезпечного наркотичного засобу кокаїн на території Святошинського району міста Києва.
Так ОСОБА_4 , у невстановлений досудовим розслідуванням час та місці за невстановлених досудовим розслідуванням обставини вирішив незаконно збувати особливо небезпечний наркотичний засіб кокаїн, а також особливо небезпечні психотропні речовини. Реалізуючи свій злочинний намір направлений на незаконний збут особливо небезпечного наркотичного засобу кокаїн, а також інших наркотичних засобів та психотропних речовин у невстановлений досудовим розслідуванням час та місці за невстановленими обставинами придбав наркотичні засоби та психотропні речовини які частково перевіз до квартири яку винаймав, а іншу частину зберігав в своєму автомобілі марки Infiniti FX35 д.н.з НОМЕР_1 .
Так 10.08.2020, о 17 годині 20 хвилин, в ході санкціонованого обшуку з автомобіля яким ОСОБА_4 , користується тобто фактично володіє, а саме Infiniti FX35 д.н.з НОМЕР_1 працівниками поліції, було вилучено дві жерстяних банки в середині яких порошкоподібна речовина та двома поліетиленових пакетика з грудко подібною порошкоподібною речовиною в середині.
В подальшому в ході обшуку за адресою: АДРЕСА_3 , у ОСОБА_4 , було вилучено в особливо великих розмірах особливо небезпечний наркотичний засіб кокаїн, а також в було виявлено та вилучено особливо небезпечну психотропну речовину МДМА, та інші наркотичні засоби та психотропні речовини.
Відповідно до постанови пленуму Верховного суду України №4 від 26.04.2002 «Про судову практику в справах про злочини у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів» встановлено, що про умисел на збут наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів може свідчити як відповідна домовленість з особою, яка придбала ці засоби чи речовини, так й інші обставини, зокрема: великий або особливо великий їх розмір; спосіб упакування та розфасування; поведінка суб`єкта злочину; те, що особа сама наркотичні засоби або психотропні речовини не вживає, але виготовляє та зберігає їх, тощо. При цьому слід мати на увазі, що відповідальність за збут таких засобів і речовин настає незалежно від їх розміру.
Кокаїн Згідно Постанови Кабінету Міністрів України від 06.05.2000 № 770 «Про затвердження Переліку наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів» Список №1 Особливо небезпечні наркотичні засоби, обіг яких заборонено в Таблиці І, є особливо небезпечним наркотичним засобом, обіг якого заборонено.
МДМА Згідно Постанови Кабінету Міністрів України від 06.05.2000 № 770 «Про затвердження Переліку наркотичних засобів, психотропних речовин і прекурсорів» Список №2 Особливо небезпечні наркотичні засоби, обіг яких заборонено в Таблиці І, є особливо небезпечною психотропною речовиною.
Таким чином, ОСОБА_4 , своїми умисними діями, які виразились у незаконному придбанні, зберіганні з метою збуту особливо небезпечного наркотичного засобу в особливо великих розмірах, а також особливо небезпечної психотропної речовини в особливо великих розмірах, тобто вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 307 ч. 3 ст. 307 КК України.

Обґрунтованість повідомленої підозри ОСОБА_4 , повністю підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами, а саме:
- рапортом працівників поліції;
- протоколом затримання в порядку ст. 208 КПК України, відповідно до якого в ОСОБА_4 , було вилучено наркотичні засоби та психотропні речовини.
- протоколом обшуку автомобіля від 10.08.2020, відповідно до якого було вилучено порошкоподібні речовини.
- протоколом обшуку квартири від 10.08.2020, відповідно до якого було вилучено порошкоподібні речовини, пігулки, речовини рослинного походження.
- показами понятих, які повідомили про обставини вчинення злочину;
- висновком експерта від 11.08.2020 року №11-2/4873;
- іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.
Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується у разі якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтю 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч. 5 ст. 176 КПК України.
Крім того, відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Вищевикладене свідчить про необхідність застосування стосовно ОСОБА_4 запобіжного заходу - тримання під вартою, оскільки жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч. 1 ст. 176 КПК України, не зможе запобігти зазначеним ризикам.
При цьому, враховується, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів ніж тримання під вартою не може запобігти зазначеним ризикам. Так, особисте зобов`язання не може бути застосовано у зв`язку з тим, що це найбільш м`який запобіжний захід і він не відповідає тяжкості вчиненого злочину та наслідкам, які були завдані вчиненням злочинів. Особиста порука не може бути застосована в силу того, що не встановлено осіб, які заслуговують на довіру та можуть поручитися за виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, передбачених ст.194 КПК України і зобов`язуються за необхідності доставити його до органу досудового розслідування чи в суд на першу вимогу. Застава не може бути обрана, оскільки у підозрюваного відсутня сума грошових коштів, необхідних для внесення на спеціальний рахунок для забезпечення виконання ним покладених обов`язків. Крім того, обирати запобіжний захід відносно підозрюваного домашній арешт недоцільно, оскільки він в цілому не зможе гарантовано запобігти ризикам, зазначеним вище, для досягнення завдання кримінального провадження забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини.
Згідно ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування судового засідання здійснювалось за допомогою технічних засобів.
Прокурор у судовому засіданні підтримує клопотання і просить його задовольнити.
Підозрюваний та його адвокат заперечують застосування до нього такого запобіжного заходу та просять застосувати до нього більш м`який запобіжний захід, а саме домашній арешт аргументуючи поганим станом здоров"я підозрюваного, його родичів та можливістю піклування родичів підозрюваного під час перебування підозрюваного під цілодобовим домашнім арештом.
ОСОБА_4 був затриманий за ст.208 КПК України, фактичний час затримання 17 год. 20 хв. 10.08.2020 року
11 серпня 2020 року ОСОБА_4 вручено повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст.15, ч.2 ст. 185 КК України.
Вирішення слідчим суддею питання щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 КПК України.
Стаття 176 КПК України визначає, що запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою. Запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженого з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177цього Кодексу.
Відповідно дост. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Прокурор не має права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Зі змісту ст. 178 КПК України вбачається, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі:1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується;3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого;4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців;5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання;6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого;7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого;8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого;9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше;10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення;11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.
Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій підозрюваного , а виходячи лише з фактичних даних, що містяться у матеріалах даного клопотання, слідчий суддя приходить до висновку про наявність обґрунтованої підозри про причетність підозрюваного до вчинення злочину за викладених у клопотанні обставин, наявність обставини, з якими закон пов`язує обрання особі одного із запобіжних заходів, передбачених ст. 176 КПК України, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою статті 177 КПК України.
Як встановлено у судовому засіданні, особисте зобов`язання не може бути застосовано у зв`язку з тим, що це найбільш м`який запобіжний захід і він не відповідає тяжкості вчиненого злочину та наслідкам, які були завдані вчиненням злочинів. Особиста порука не може бути застосована в силу того, що не встановлено осіб, які заслуговують на довіру та можуть поручитися за виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, передбачених ст.194 КПК України і зобов`язуються за необхідності доставити його до органу досудового розслідування чи в суд на першу вимогу. Застава не може бути обрана, оскільки як повідомив адвокат, у підозрюваного відсутня сума грошових коштів, необхідних для внесення на спеціальний рахунок для забезпечення виконання ним покладених обов`язків. Крім того, обирати запобіжний захід відносно підозрюваного домашній арешт недоцільно, оскільки він в цілому не зможе гарантовано запобігти ризикам, зазначеним вище, для досягнення завдання кримінального провадження забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини.
Слідчий суддя вважає, що прокурором доведена наявність ризику, передбаченого ст.177 КПК Українив икладеного слідчим у клопотанні, а саме: вчинення інших кримінальних правопорушень, тотожних інкримінованому.
Оцінюючи в сукупності надані докази, встановлені в судовому засіданні обставини, приходжу до висновку, що клопотання слідчого про застосування відносно підозрюваного, такого виду запобіжного заходу, як тримання під вартою є доведеним в судовому засіданні.
При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу враховую практику Європейського суду з прав людини, що стосується стандарту доказування обгрунтованості підозри (справа «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011 р.), яка визнається обгрунтованою лише у тому випадку, якщо існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про котру йдеться, могла вчинити правопорушення.
Обираючи такий запобіжний захід, враховую наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_1 , кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.15, ч. 2 ст.185 КК України, що підтверджується наданими доказами, та вважаю їх належними та допустимими. Зокрема: показаннями свідків; протоколом затримання особи; iншими матерiалами кримiнального провадження в їх сукупності, що може бути сприйнято судом як така інформація, яка є переконливою в тому, що підозрюванийміг вчинити правопорушення. Враховую наявність достатніх підстав вважати, що існує ризик передбачений ч. 1 ст. 177 КПК України, з високим ступенем ймовірності, а саме: можливість вчинення іншого кримінального правопорушення. Крім того вважаю, що прокурором доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам передбаченим ч. 1 ст. 177 КПК України. Обираючи саме такий запобіжний захід, зважаю на: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; зважаю на тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні; зважаю наявність сталих сімейних зв`язків, зважаю на стан здоров`я підозрюваного та на відсутність отримання постійного заробітку на данний час На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 176, 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 309, 310 КПК України, слідчий суддя
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання слідчого Святошинського управління поліції Головного управління Національної поліції у м.Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури № 8 ОСОБА_7 про застосування щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - задовольнити.
Застосувати щодо підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 ч. 3 ст. 307 КК України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з подальшим триманням його в ДУ Київський слідчий ізолятор Міністерства юстиції України.
Строк дії ухвали про застосування відносно ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою складає 60 днів та закінчується 11.10.2020 року.
Визначити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 заставу в розмірі 80-ти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 162 160,00 гривень, яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на рахунок у форматі IBAN р/р НОМЕР_2 .
Підозрюванийабозаставодавецьмають право у будь-який момент внести заставу у розмірівизначеному в ухвалі про застосуваннязапобіжного заходу у виглядітриманняпідвартоюпротягомдіїухвали.
На підставі ч. 5 ст. 194 КПК Українипокласти на підозрюваного ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у разівнесеннязаставинаступніобов`язки:
прибувати за кожною вимогою до слідчоговідділу Святошинського УП ГУНП м.Києві прокурора та суду;
не відлучатися з насаленого пункту за місцем проживання : АДРЕСА_2 , без дозволу слідчого, прокурора або суду;
повідомлятислідчого, прокурора чи суд про змінусвогомісцяпроживання та/абомісцяроботи.
Визначити 2-місячний терміндіїобов`язків, покладених на підозрюваного у разівнесеннязастави, з дня внесеннязастави.
З моменту звільнення з-підварти у зв`язку з внесеннямзаставипідозрюванийвважається таким, до якогозастосованозапобіжнийзахід у виглядізастави.
Ухвала може бути оскарженабезпосередньо до Київського апеляційного судупротягомп`ятиднів з дня їїпроголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1