Справа № 303/3224/20 Головуючий у 1 інстанції: ОСОБА_1
Провадження № 11-кп/811/1015/20 Доповідач: ОСОБА_2
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 жовтня 2020 року Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Львівського апеляційного суду в складі:

головуючого-судді ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

з участю секретаря ОСОБА_5 ,

обвинувачених ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 ,

ОСОБА_9 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції в м. Львові апеляційні скарги захисника обвинувачених ОСОБА_7 , ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_10 , захисника обвинуваченого ОСОБА_8 адвоката ОСОБА_11 , захисника обвинуваченого ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_12 , захисника обвинуваченого ОСОБА_9 - адвоката ОСОБА_13 на ухвалу Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 14 серпня 2020 року,

в с т а н о в и л а :

Ухвалою Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 14 серпня 2020 року обвинуваченим ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів, тобто до 12 жовтня 2020 року включно.

На дану ухвалу захисники обвинувачених ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 - адвокати ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 та ОСОБА_13 подали апеляційні скарги.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_7 адвокат ОСОБА_10 у своїй апеляційній скарзі просить ухвалу Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 14 серпня 2020 року щодо ОСОБА_7 скасувати та ухвалити нову, якою обрати ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

В обґрунтування апеляційних вимог захисник ОСОБА_10 покликається на відсутність підстав вважати, що існує хоча б один ризик, визначений ст. 177 КПК України. Зазначає, що сторона обвинувачення не надала доказів того, що існують підстави сумніватися у належній поведінці ОСОБА_7 , зокрема, що він може незаконно впливати на учасників процесу або знищити речові докази, а також має намір переховуватися від органів досудового розслідування, суду. Звертає увагу, що ОСОБА_7 має постійне місце проживання, на утриманні у нього є дружина та малолітня донька, якою наразі опікується дружина. Крім того, зазначає, що усі речові докази та документи по справі зібрані, а усі експертизи проведені, а отже відсутні ризики знищення чи спотворення доказів.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_10 у апеляційній скарзі,поданій в інтересах обвинуваченого ОСОБА_6 , просить ухвалу Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 14 серпня 2020 року щодо ОСОБА_6 скасувати та ухвалити нову, якою обрати ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

В обґрунтування апеляційних вимог захисник ОСОБА_10 покликається на відсутність підстав вважати, що існує хоча б один ризик, визначений ст. 177 КПК України. Зазначає, що сторона обвинувачення не надала доказів того, що існують підстави сумніватися у належній поведінці ОСОБА_6 , зокрема, що він може незаконно впливати на учасників процесу або знищити речові докази, а також має намір переховуватися від органів досудового розслідування, суду. Звертає увагу, що ОСОБА_6 має постійне місце проживання, на утриманні у нього троє неповнолітніх дітей, дві доньки та син, у якого онкологічне захворювання, та яким наразі опікується дружина. Крім того, зазначає, що ОСОБА_14 переніс ряд легеневих захворювань, а введення в Україні карантинних обмежень на фоні поширення COVID-19 може істотно вплинути на стан його здоров`я, оскільки в УВП № 9 отримати кваліфікованої медичної допомоги він не зможе. Також вказує, що усі речові докази та документи по справі зібрані, а усі експертизи проведені, а отже відсутні ризики знищення чи спотворення доказів.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_8 - адвокат ОСОБА_11 у своїй апеляційній скарзі просить ухвалу Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 14 серпня 2020 року щодо ОСОБА_8 скасувати та ухвалити нову, якою обрати ОСОБА_8 запобіжний захід, не пов`язаний з ізоляцією від суспільства.

В обґрунтування апеляційних вимог захисник ОСОБА_11 зазначає, що із клопотанням сторони обвинувачення про застосування щодо ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою сторона захисту категорично не згідна. Звертає увагу, що досудове розслідування даного кримінального провадження закінчене; усі можливі докази зібрані, експертні дослідження проведені. Крім того, захисник просить апеляційний суд врахувати міцні соціальні зв`язки обвинуваченого, а саме, наявність у ОСОБА_8 батьків та сестри, відсутність судимості, позитивну характеристику як активного учасника суспільства, а також наявність у обвинуваченого такого захворювання як «Синдром wpw», про що суду були надані документи з медичних установ.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_6 - адвокат ОСОБА_12 у своїй апеляційній скарзі просить ухвалу Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 14 серпня 2020 року щодо ОСОБА_6 скасувати та ухвалити нову, якою обрати ОСОБА_6 запобіжний захід, не пов`язаний з ізоляцією від суспільства.

В обґрунтування апеляційних вимог захисник ОСОБА_12 покликається на те, що підстави вважати, що існує хоча б один ризик, визначений ст. 177 КПК України, відсутні. Звертає увагу на міцні соціальні зв`язки обвинуваченого ОСОБА_6 , наявність дружини та малолітніх дітей, позитивну характеристику, а також те, що обвинувачений хворіє, про що суду були надані медичні довідки.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_9 - адвокат ОСОБА_13 у своїй апеляційній скарзі просить ухвалу Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 14 серпня 2020 року щодо ОСОБА_9 скасувати та ухвалити нову, якою обрати ОСОБА_9 запобіжний захід, не пов`язаний з ізоляцією від суспільства.

В обґрунтування апеляційних вимог захисник ОСОБА_11 покликається на те, що ОСОБА_9 не вчиняв дій, які б давали підстави вважати його недобросовісним учасником процесу, стороною захисту під час досудового розслідування було надано документи, які підтверджують наявність у ОСОБА_9 постійного місця проживання; ОСОБА_9 , раніше не судимий, до кримінальної чи адміністративної відповідальності не притягався. Звертає увагу на міцність соціальних зв`язків обвинуваченого ОСОБА_9 , а саме, наявність батьків та дружини, наявність вищої освіти.

Прокурор був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи (а.с. 100), проте у судове засідання не прибув, про причини неявки суду не повідомив. Клопотань про відкладення справи від прокурора на адресу суду не надходило.

Захисники ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , будучи належним чином повідомленими про час та місце розгляду справи, у судове засідання не з`явилися, про причини неявки суду не повідомили. Клопотань про відкладення справи від захисників на адресу суду не надходило

Обвинувачені ОСОБА_7 , ОСОБА_6 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 у судовому засіданні апеляційної інстанції підтримали апеляційні скарги захисників, просили ухвалу Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 14 серпня 2020 року скасувати. Додатково повідомили, що запобіжний захід їм продовжувався лише за усним клопотанням прокурора. Копія клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу їм не вручалася.

Заслухавши доповідь судді, обвинувачених ОСОБА_7 , ОСОБА_6 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 на підтримку апеляційних скарг, обговоривши наведені в апеляційних скаргах доводи та дослідивши матеріали контрольного провадження, колегія суддів вважає, що апеляційні скарга підлягають частковому задоволенню з таких підстав.

Відповідно до ст. 370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Відповідно до ч. 2 ст. 331 КПК України вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Відповідно до вимог ч. 1 ст.184 КПК України клопотання слідчого, прокурора про застосування запобіжного заходу подається до місцевого загального суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду.
Згідно з ч. 2 ст. 184 КПК України копія клопотання та матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу, надається підозрюваному, обвинуваченому не пізніше ніж за три години до початку розгляду клопотання.
Частиною 1 статті 199 КПК України передбачено, що клопотання про продовження строку тримання під вартою має право подати прокурор, слідчий за погодженням з прокурором не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.
Згідно ч. 3 ст. 199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити: 1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; 2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.
Вищезазначені вимоги кримінального процесуального закону прокурором та судом першої інстанції не дотримані.
Як вбачається з матеріалів контрольного провадження, зокрема із журналу судового засідання від 14 серпня 2020 року, прокурор ОСОБА_15 заявив усне клопотання про продовження обвинуваченим ОСОБА_7 , ОСОБА_6 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, яке судом було задоволено, всупереч запереченням сторони захисту. Крім того, суд не взяв до у ваги те, що таке клопотання має подаватися у письмовому вигляді та його примірник разом матеріалами, якими обґрунтовується необхідність продовження запобіжного заходу, слід було надати обвинуваченим не пізніше ніж за три години до початку розгляду клопотання.
На переконання колегії суддів, суд першої інстанції, приймаючи рішення про продовження строку тримання особи під вартою порушив загальні засади кримінального провадження, визначені ст. 7 КПК України: верховенство права, рівність перед законом та судом, що свідчить про недотримання судом першої інстанції вимог ст. 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини права на справедливий судовий розгляд.
Рішенням Конституційного Суду України від 23.11.2017 у справі за конституційним поданням Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини щодо відповідності Конституції України (конституційності) положення третього речення частини третьої статті 315 Кримінального процесуального кодексу України (справа № 1-28/2017), визнано таким, що не відповідає Конституції України (є неконституційним), положення третього речення частини третьої статті 315 Кримінального процесуального кодексу України.
Розгляд справи Конституційним Судом України здійснювався у межах подання, а тому конституційність положень ч. 3 ст. 331 КПК України не перевірялась. Разом з тим у своєму рішенні КСУ висловив чітку позицію щодо можливості прийняття в судовому засідання рішенням про обрання або продовження строку дії застосованого запобіжного заходу з власної ініціативи.
У п. 5 вказаного рішення Конституційний Суд України звертає увагу на наступне: «Під час судового провадження у суді першої інстанції (проведення підготовчого судового засідання та судового розгляду) прокурор як сторона обвинувачення має обов`язок підтримувати публічне обвинувачення у суді, доводити винуватість особи та необхідність продовження запобіжного заходу шляхом подання відповідних клопотань щодо цього продовження».
Конституційний Суд України зазначає, що будь-які положення Кодексу повинні застосовуватися органами державної влади та їх посадовими особами з урахуванням конституційних норм, принципів і цінностей.
Згідно з частиною першою статті 8 Основного Закону України в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Верховенство права, будучи одним з основних принципів демократичного суспільства, передбачає судовий контроль над втручанням у право кожної людини на свободу; конституційне право людини на судовий захист є гарантією усіх прав і свобод людини і громадянина (абзац дев`ятий пункту 9 мотивувальної частини Рішення від 30 січня 2003 року № 3-рп/2003, абзац чотирнадцятий підпункту 4.1 пункту 4 мотивувальної частини Рішення від 2 листопада 2004 року № 15-рп/2004).
Відповідно до частини першої статті 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Найважливішою ознакою суду є його незалежність та безсторонність, а однією з основних засад судочинства є рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом (пункт 1 частини другої статті 129 Конституції України).
У практиці Європейського суду з прав людини сформовано, серед іншого, характеристики незалежності суду, одна з яких полягає в тому, що суд має сприйматися як незалежний орган; щодо ознак безсторонності суду, то він повинен сприйматися таким з об`єктивного погляду з достатніми гарантіями для виключення будь-яких легітимних сумнівів з цього приводу (пункти 125, 126 рішення від 6 жовтня 2011 року у справі "Агрокомплекс проти України").
В обґрунтування свого рішення суд першої інстанції покликався на положення ч. 3 ст. 331 КПК України, згідно з якими незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

З системного аналізу вказаної норми закону, вбачається, що закон зобов`язує суд розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою незалежно від наявності клопотання, однак дана норма не наділяє суд правом, за умови доцільності, автоматично ухвалювати рішення щодо його продовження за відсутності належно поданого клопотання прокурора відповідно до вимог Глави 18 КПК України, як це передбачено ч. 2 ст. 331 КПК України.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 409 КПК України підставою для скасування судового рішення при розгляді справи в суді апеляційної інстанції є істотне порушення вимог кримінального процесуального закону України, що перешкодило суду ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення.
У зв`язку з тим, що рішення суду першої інстанції прийняте з істотними порушеннями кримінального процесуального закону та підлягає скасуванню, апеляційний суд не перевіряє доводи апеляційних скарг захисників ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 щодо підстав та обґрунтування прийнятого судом першої інстанції рішення.
З урахуванням наведених обставин, колегія суддів вважає за необхідне, оскаржувану ухвалу суду скасувати та ухвалити нову, якою у задоволенні усного клопотання прокурора ОСОБА_15 про продовження строку тримання під вартою обвинувачених ОСОБА_7 , ОСОБА_6 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 відмовити.

Керуючись ст.ст. 404, 405, 407, 409, 419 КПК України, колегія суддів
у х в а л и л а :
Апеляційні скарги захисників ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 задовольнити частково.
УхвалуМукачівського міськрайонного суду Закарпатської області від 14 серпня 2020 року про продовження обвинуваченим ОСОБА_7 , ОСОБА_6 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 запобіжного заходу тримання під вартою скасувати.
У задоволенні усного клопотання прокурора ОСОБА_15 про продовження строку тримання під вартою обвинувачених ОСОБА_7 , ОСОБА_6 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 відмовити.
Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту її проголошення.
С у д д і :

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4