СОЛОМ`ЯНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 серпня 2020 року слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , розглянувши в судовому засіданні клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури №9 ОСОБА_2 про арешт майна в кримінальному провадженні №0000055 від 24.06.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.191 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Прокурор звернувся до слідчого судді із вищезазначеним клопотанням.

Відповідно до ч.1 ст.172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею не пізніше двох днів з дня його надходження до суду за участю слідчого та/або прокурора.

В той же час, прокурор на розгляд даного клопотання не з`явився. Будь-яких заяв чи клопотань про розгляд клопотання за його відсутності не подав.

Незважаючи на те, що неприбуття прокурора у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання, слідчий суддя вважає, що існують перешкоди для розгляду останнього по суті.

Так, відповідно до загальних засад кримінального провадження, передбачених статтею 7 КПК України, зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати, зокрема, принципу диспозитивності кримінального процесу.

Сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав в межах та у спосіб, передбачених КПК України.

Скориставшись своїм правом не приймати участь в судовому засіданні з розгляду даного клопотання, прокурор оформив останнє в неналежний спосіб, що не дає можливості слідчому судді взагалі його розглянути.

Так, в таксті резолютивної частини такого клопотання прокурор просит ь розглянути його без виклику осіб, до яких планується проведення обшуку, хоча предметом даного клопотання виступає накладення арешту на майно.

Крім того, прокурор в клопотання в розділі "Додатки" взагалі не зазначає конкретно, що ним долучається в обгрунтування поданого клопотання.

Також не зазначені реквізити власників майна, на яке прокурор просить накласти арешт для забезпечення слідчим суддею їх виклику в судове засідання.

Не зрозуміло і те, чому в одному клопотанні прокурор просить накласти арешт одночасно на грошові кошти 8 підприємств , які відповідно зберігаються на різхних банківських рахунках.

Відповідно до ч.2 ст.171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:

1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;

2) перелік і види майна, що належить арештувати;

3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном

4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Як зазначено вище прокурор цих вимог процесуального закону не дотримався.

Згідно із ч.3 ст.172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.7, 26, 170-173 КПК України, слідчий суддя -

УХВАЛИВ:

Клопотання про арешт майна, - повернути прокурору для усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1