Справа № 570/4251/20
номер провадження 1-кп/570/317/2020
У Х В А Л А
28 жовтня 2020 року м.Рівне

Рівненський районний суд Рівненської області

в особі судді ОСОБА_1

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

з участю прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

під час проведення у м. Рівному відкритого підготовчого судового засідання в режимі відеоконференції у кримінальному провадженні №0000432 по обвинуваченню ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 289 КК України,

в с т а н о в и в :
Прокурор у судовому засіданні заявив клопотання про обрання обвинуваченому запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком на 60 діб.

Своє клопотання мотивував тим, що є ряд ризиків, передбачених ст.177 КПК України, які дають суду підстави вважати що обвинувачений ОСОБА_5 може здійснити дії, передбачені вищезазначеною статтею. Зокрема у разі зміни чи скасування запобіжного заходу обвинувачений може переховуватися від суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого, свідків у цьому кримінальному провадженні, може вчиняти інше кримінальне правопорушення.

Конституційний Суд України зазначає, що висновки слідчого судді щодо будь-яких обставин, які стосуються обгрунтування суті підозри обвинувачення і були взяті до уваги при обгрунтуванні запобіжного заходу на досудовому слідстві для суду на стадії судового провадження не є преюдиційними. У підготовчому провадженні суд має перевірити обгрунтованість застосування запобіжного заходу щодо обвинуваченого, пов`язаного з обмеженням його права на свободу та особисту недоторканість, та прийняти вмотивоване рішення незважаючи на те чи закінчився строк дії ухвали слідчого судді, постановленої на стадії досудового розслідування про обрання такого запобіжного заходу.

Обвинувачений щодо питання про запобіжний захід поклався на думку захисника.

Захисник в судовому засіданні просив обрати запобіжний захід у виді домашнього арешту, вважаючи, що його поведінка забезпечить належне виконання процесуальних обов`язків під час судового розгляду.

Відповідно до положень ч.3 ст. 315 КПК України суд під час підготовчого судового засідання за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого.

При розгляді вказаного клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд враховує вимоги п.п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження прав особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Крім цього, враховуючи практику Європейського суду та положення ч. 1 ст. 178 КПК України, при розгляді питання про доцільність обрання обвинуваченому запобіжного заходу у виді тримання під вартою, суд бере до уваги характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо, буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Зокрема при розгляді клопотання суд оцінює підстави для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з урахуванням конкретних обставин справи.

Суд вважає, що обвинуваченому слід обрати запобіжний захід у виді тримання під вартою, оскільки він обвинувачуються у вчиненні злочину, який згідно ст. 12 КК України відноситься до категорії тяжких, є умисним злочином проти власності, не перестали існувати ризики, передбачені ст. 177 КПК України, а також обвинувачений не має постійного доходу, а тому існують ризики, що обвинувачений перебуваючи на волі може переховуватися від органів поліції та суду з метою уникнення від кримінальної відповідальності, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого, свідків у цьому кримінальному провадженні, може вчиняти інше кримінальне правопорушення.

Враховуючи вищевикладене, жоден із запобіжних заходів, окрім тримання під вартою, не здатен забезпечити ізоляцію свідків та потерпілого в даному кримінальному провадженні від незаконного впливу стосовно них з боку обвинуваченого; гарантувати захист життя та здоров`я свідків та потерпілого у кримінальному провадженні; забезпечити перебування обвинуваченого за місцем фактичного проживання та своєчасне його з`явлення до суду.

Також, суд враховує вимоги ст. 183 КПК України та вважає за необхідне визначити обвинуваченому заставу у розмірі, яка буде достатньою для забезпечення виконання ним процесуальних обов`язків, з урахуванням вимог ст. 182 вказаного Кодексу, а саме 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить - 42040 гривень та покладенням обов`язків передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України. При цьому, враховуючи майновий стан особи (саме те, що він не працює) та обставини вчинення ним кримінального правопорушення, суд приходить до висновку, що такий розмір застави відповідає принципу розумності та справедливості.

У разі внесення застави на обвинуваченого необхідно покласти обов`язки, передбачені ст.194 КПК України. Відповідно до ч.7 ст.182 КПК України підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу.

На підставі наведеного та рішення КСУ № 4-р/2019 від 13 червня 2019 року в справі № 3-208/2018 (2402/18), керуючись ст. ст. 314-316 КПК України , суд

п о с т а н о в и в:
Клопотання прокурора задовольнити повністю.

У кримінальному провадженні №0000432 по обвинуваченню ОСОБА_5 у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст. 289 КК України обвинуваченому ОСОБА_5 обрати запобіжний захід у виді тримання під вартою строком на 60 днів - до 26 грудня 2020 року.

Одночасно визначити альтернативний запобіжний захід - заставу для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, визначених КПК України, - у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що відповідно становить 42040 (сорок дві тисячі сорок) гривень, яка може бути внесена як самим обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем), у разі внесення якої він підлягає звільненню з-під варти.

В разі внесення застави на строк не більше строку дії ухвали покласти на обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до суду;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований без дозволу суду;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити обвинуваченому, що в разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення застави на розрахунковий рахунок, має бути наданий уповноваженій службовій особі Державної установи «Рівненський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України.

Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа Державної установи «Рівненський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України негайно має здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з-під варти та повідомити усно і письмово прокурора прокуратури Рівненської області та Рівненський районний суд Рівненської області.

У разі внесення застави та з моменту звільнення обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної в даній ухвалі, обвинувачений зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави відносно обвинуваченого ОСОБА_5 він вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_5 , що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомленим, не з`явився за викликом до суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Копію ухвали вручити обвинуваченому, прокурору та направити начальнику Державної установи «Рівненський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України для виконання.

Ухвала суду може бути оскаржена до Рівненського апеляційного суду через Рівненський районний суд Рівненської області протягом семи днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1