СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кс/759/4948/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 вересня 2020 року слідчий суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , з участю прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Святошинського УП ГУ НП у м.Києві ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, у кримінальному провадженні № 0001673 від 27.03.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.289 КК України, відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Києва, громадянина України, освіта середня, не одруженого, не працюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , судимого: 21.08.2018 року Жовківським районним судом Львівської області за ч. 2 ст. 332 до 5 років позбавлення волі на підставі ст. 75 КК України звільнений від відбування покарання з випробувальним строком на 2 роки, -

В С Т А Н О В И В:
Слідчий СВ Святошинського УП ГУ НП у м.Києві ОСОБА_4 звернувся до суду з клопотанням, яке погоджено з прокурором Київської місцевої прокуратури №8 ОСОБА_6 , про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, у кримінальному провадженні № 80001673 від 27.03.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.289 КК України, відносно ОСОБА_5 .

Клопотання обґрунтовано тим, що слідчим відділом Святошинського управління поліції ГУ Національної поліції у м. Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001673, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 27.03.2020, у якому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінального правопрушення, передбаченого ч. 1 ст. 289 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 приблизно в серпні 2018 року перебуваючи за адресою: м. Київ, вул. Доброхотова, 26, незаконно заволодів автомобілем марки «Opel Vectra», реєстраційний номер НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_2 , який належить ОСОБА_7 , заподіявши останньому матеріальну шкоду.

Так, у липні 2018 році ОСОБА_5 перебував у відносинах з ОСОБА_8 та мав довірливі відносини з останньою, дізнавшись що у останньої в користуванні знаходиться автомобіль марки «Opel Vectra», реєстраційний номер якого НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_2 , у ОСОБА_5 виник умисел незаконно заволодіти даним транспортним засобом. В подальшому приблизно у вересні 2018 року ОСОБА_5 реалізовуючи свій злочинний умисел направлений на незаконне заволодіння вищевказаним автомобілем, зателефонував до ОСОБА_8 та попросив щоб остання надала в тимчасове користування транспортний засіб марки «Opel Vectra», реєстраційний номер якого НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_2 , тим самим ввівши її в оману.

Не усвідомлюючи злочинних намірів Корбута., ОСОБА_8 зателефонувала батьку ОСОБА_7 та попросила надати ключі та свідоцтво про реєстрацію ОСОБА_5 ..

Продовжуючи свої злочинні дії, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер свої дій та бажаючи їх настання, користуючись довірою ОСОБА_8 та ОСОБА_7 , ОСОБА_5 перебуваючи за адресою: м. Київ, вул. Доброхотова, 26, ОСОБА_5 отримав від останнього автомобіль марки «Opel Vectra», реєстраційний номер якого НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_2 , ключ від замка запалення та свідоцтво про реєстрацію.

В подальшому, ОСОБА_5 незаконно заволодівши транспортним засобом, а саме автомобілем чорного кольору, марки Opel Vectra», реєстраційний номер якого НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_2 , розпорядився ним на власний розсуд, таким чином завдавши ОСОБА_7 матеріальну шкоду.

Таким чином ОСОБА_5 , підозрюється у незаконному заволодінні транспортним засобом, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 289 КК України.

Беручи до уваги викладене, орган досудового розслідування вважає, що підозрюваний ОСОБА_5 , який ніде не працює та не має джерела доходів, перебуваючи на волі може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні, а також продовжити вчинити інші злочини.

Наявність вищевказаних ризиків обґрунтовується тим, що підозрюваний ОСОБА_5 , підозрюється у вчиненні злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до п`яти років, вчинивши при цьому вищевказаний злочини, і усвідомлюючи міру покарання за їх вчинення, перебуваючи на свободі, може схиляти свідків до дачі неправдивих показів, відмови них від участі в кримінальному провадженні, що негативно вплине на хід досудового розслідування чи судового розгляду.

Крім цього, підозрюваний ОСОБА_5 може іншим способом перешкоджати повному, всебічному та об`єктивному проведенню досудового розслідування, що призведе до невиправних наслідків у кримінальному провадженні, в прийнятті законного процесуального рішення, у зв`язку з чим ухилитись від кримінальної відповідальності, що свідчить про неможливість запобігання цим ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів до нього ніж цілодобового домашнього арешту, оскільки він офіційно не працевлаштований та постійного джерела доходу не має, що може стати одним із чинників вчинення ним нових злочинів

У судовому засіданні прокурор та слідчий клопотання підтримали та просили його задовольнити.

Підозрюваний ОСОБА_5 , заперечував щодо клопотання. Пяснив, що працює не офіційно тренером, і застосування відносно нього цілодобового домашнього арешту позбавить його єдиного джерела заробітку. Переховуватись від органів досудового розслідування чи суду наміру немає.

Заслухавши думку сторін провадження, дослідивши надані матеріали, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

На даному етапі кримінального провадження не допускається вирішення тих питань, які повинен вирішувати суд під час розгляду по суті, слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів лише визначає, що причетність підозрюваного до вчинення злочину, підозра у якому йому повідомлена, є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього обмежувального заходу на момент розгляду відповідного клопотання.

Згідно ст.178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити всі обставини, які можуть свідчити на користь збільшення або зменшення ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

В судовому засіданні встановлено, що 28 вересня 2020 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.289 КК України.

Відповідно до ст.181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, залишати житло цілодобово або у певний період доби та може бути застосовано до особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

ОСОБА_5 раніше судимий та підозрюється у вчинення кримінального правопорушення що відноситься до категорії нетяжких злочинів. Обставини, що дають підстави обґрунтовано підозрювати ОСОБА_5 у вчиненні вказаного кримінального правопорушення, підтверджуються наступними матеріалами кримінального провадження: протоколом огляду місця події від 05.02.2020; показами потерпілого; показаннями свідків; іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Слідчий суддя відповідно до вимог ст.178 КПК України приймає до уваги інші дані про особу підозрюваного, зокрема міцність його соціальних зв`язків. Так ОСОБА_9 має місце проживання та реєстрації, працює не офіційно.

Враховуючи викладене вище, в суду є всі достатні та обґрунтовані підстави вважати, що будь-який інший запобіжний захід не пов`язаний з домашнім арештом не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного ОСОБА_5 . Разом з тим, з огляду на викладене, слідчий суддя, вважає, що з наданих суду доказів не вбачається доведеності прокурором обставин, що лише цілодобовий домашній арешт зможе запобігти ризикам, передбачених ст. 177 КПК України, та вважає, що ОСОБА_5 необхідно обрати запобіжний захід у виді домашнього арешту в нічний час доби, що буде достатнім для виконання завдання кримінального судочинства.

Застосовуючи такий вид запобіжного заходу, слідчий суддя виходить з необхідності уникнення ризиків, визначених ст.177 КПК України, зокрема можливості підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування або суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків, або перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Суд також вважає за доцільне покласти на ОСОБА_5 обов`язки, передбачені ч.5 ст. 194 КПК України.

Керуючись ст. ст. 176 179, 181, 193-194, 196-197, 369 КПК України,-

П О С Т А Н О В И В :
Клопотання слідчого СВ Святошинського УП ГУ НП у м.Києві ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, у кримінальному провадженні № 0001673 від 27.03.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.289 КК України, відносно ОСОБА_5 задовольнити частково.

Обрати відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді домашнього арешту, строком на 2 (два) місяці, заборонивши ОСОБА_5 залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 , у нічний час доби з 22.00год. до 06.00год. наступного дня.

Покласти на ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком на два місяці, тобто до 29.11.2020р., обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України:

-прибувати до слідчого, прокурора і суду на кожну вимогу;
-не залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 , у нічний час доби з 22.00год. до 06.00год. наступного дня, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;
-утримуватися від спілкування з потерпілим та свідками даного кримінального провадження;
Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань.

Копію ухвали направити Солом`янському УП ГУ НП в м.Києві для виконання.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1