Провадження № 1-кс/760/7120/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 жовтня 2020 року слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні в залі засідань суду в м. Києві клопотання слідчого СВ відділу поліції на станціях залізничного транспорту ГУ НП в м. Києві ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Київської місцевої прокуратури № 9 ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 259 КК України, -

в с т а н о в и в:

До слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчого СВ відділу поліції на станціях залізничного транспорту ГУ НП в м. Києві ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Київської місцевої прокуратури № 9 ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відноснопідозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком на 60 днів.

З матеріалів клопотання вбачається, що в провадженні слідчого СВ відділу поліції на станціях залізничного транспорту ГУ НП в м. Києві знаходиться кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000081 від 23.01.2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 259 КК України.
Обґрунтовуючи клопотання, слідчий зазначив, що досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , будучи раніше неодноразово судимим, останній раз: 09.01.2018 Шевченківським районним судом м. Києва до позбавлення волі строком на 3 роки за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, останній на шлях виправлення та перевиховання не став, належних висновків для себе не зробив та вчинив новий умисний злочин проти громадської безпеки за наступних обставин.
Так, 23.01.2020 приблизно о 02:00 год., ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи на Центральному залізничному вокзалі ст. «Київ-Пасажирський», що за адресою: м. Київ, пл. Вокзальна, 1 разом із своєю цивільною дружиною ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , прогулювались та вживали спиртні напої на території вокзального комплексу «Київ-Пасажирський». Згодом, приблизно о 03:00 год. гр. ОСОБА_6 відпочивала в залі очікування вокзального комплексу. В той час, підійшовши, ОСОБА_5 запропонував їй піти з ним далі відпочивати, на що остання категорично відмовилась. Почувши відмову вставати, виходити з будівлі Залізничного вокзалу та йти з ним, ОСОБА_5 сказав своїй цивільній дружині, про те, що він зателефонує на спец.лінію0 «102» та повідомить, що збирається підірвати Центральний залізничний вокзал, і в подальшому працівники поліції виведуть останню із приміщення вокзального комплексу.
Саме в цей момент, у ОСОБА_5 виник злочинний умисел, направлений на надання неправдивої інформації про загрозу вибуху, поширення неправдивих відомостей, яка порушує громадську безпеку, створює обстановку загального страху, дезорганізовує діяльність установи.

Реалізуючи свій злочинний умисел направлений на завідомо неправдиве повідомлення про загрозу безпеці громадян, знищення чи пошкодження об`єктів власності, а саме в частині надання неправдивої інформації про загрозу вибуху, поширення неправдивих відомостей, створення обстановки загального страху, паніки, та порушення безпеки суспільства, передбачаючи настання таких наслідків, прагнучи дезорганізувати діяльність установи. Так, 23.01.2020 о 03 год. 25 хв., ОСОБА_5 , перебуваючи на Центральному залізничному вокзалі станції «Київ-Пасажирський», що за адресою: м. Київ, пл. Вокзальна, 1, зателефонував на спецлінію «102» з абонентського номеру зв`язку НОМЕР_1 , достовірно знаючи, що інформація, яку він збирається передати, є неправдивою, та розуміючи, що таке повідомлення створить обстановку загального страху і невпевненості в населення, порушить громадську безпеку, дезорганізує діяльність установи, та повідомив про те, що останньому зателефонував його знайомий ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та сповістив, що заміновано Центральний залізничний вокзал м. Києва, при цьому на запитання оператора лінії «102» ОСОБА_5 представився як ОСОБА_8 .

В ході виходу слідчо-оперативної групи на Центральний залізничний вокзал м.Києва, що за адресою: м. Київ, пл. Вокзальна, 1, вищевказане повідомлення ОСОБА_5 про підготовку вибуху Залізничного вокзалу, не підтвердилося. Перевіркою зазначеного повідомлення встановлено, що вибухових пристроїв та вибухонебезпечних речовин на Центральному залізничному вокзалі м.Києва, не виявлено, а повідомлення про підготовку вибуху є завідомо неправдиве.
Відповідно висновку експерта № 23-1/343 від 05.08.2020 року голос та мовлення анонімного диктора в повідомленнях про замінування Центрального залізничного вокзалу м. Києва від 23.01.2020 о 03 год. 25 хв. належать ОСОБА_5 .
Своїми умисними протиправними діями ОСОБА_5 завдав Акціонерному товариству «Українська залізниця» філії «Пасажирська компанія» виробничий підрозділ вокзалу станції Київ-Пасажирський матеріальних збитків в сумі 110069 гривень 89 копійок.
Таким чином, ОСОБА_5 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 1 ст. 259 КК України тобто у завідомо неправдивому повідомленні про підготовку вибуху.

Відповідно до п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 276 Кримінального процесуального кодексу України, повідомлення про підозру ОСОБА_5 здійснювалось у зв`язку з наявністю достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення, а саме15.08.2020 року о 16 год. 01 хв. ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 259 КК України.

В діях ОСОБА_5 вбачаються ознаки кримінального правопорушення, відповідальність за вчинення якого передбачена ч. 1 ст. 259 КК України.

Разом з тим, слідчий вказує на те, що відносно ОСОБА_5 необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки, існують ризики передбачені ст. 177 КПК України, та які вказують на те, що підозрювана буде незаконно впливати на свідків та потерпілого; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення та/або переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, приходить до наступного висновку.
Судом встановлено, що в провадженні слідчого СВ відділу поліції на станціях залізничного транспорту ГУ НП в м. Києві знаходиться кримінальне провадження, внесене 23.01.2020 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000081, за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 259 КК України за підозрою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
12.10.2020 року одночасно із клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , слідчим було подано клопотання про надання дозволу на затримання підозрюваного ОСОБА_5 з метою приводу для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 16.10.2020 відмовлено у задоволенні клопотання про надання дозволу на затримання підозрюваного ОСОБА_5 з метою приводу для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного.

Відповідно до ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Згідно ст. 188 КПК України прокурор, слідчий за погодженням з прокурором має право звернутися із клопотанням про дозвіл на затримання підозрюваного, обвинуваченого з метою його приводу для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Це клопотання може бути подане, зокрема, одночасно з поданням клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або зміни іншого запобіжного заходу на тримання під вартою.
Статтею 193 КПК України передбачено, що розгляд клопотання про застосування запобіжного заходу здійснюється слідчим суддею за участю, прокурора, підозрюваного, його захисника.

При вирішенні аналізованого питання Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ рекомендує слідчим суддям керуватись тим, що неявка слідчого або прокурора є фактично невиконанням цими суб`єктами обов`язку довести обставини, передбачені ч. 1 ст. 194 КПК. Це, у свою чергу, позбавляє слідчого суддю можливості повно та всебічно з`ясувати сукупність обставин, із якими закон пов`язує вирішення питання про надання дозволу на затримання певної особи з метою приводу, а отже, є підставою для відмови у задоволенні клопотання. У разі неявки прокурора в судове засідання слідчим суддям доцільно відмовляти у задоволенні такого клопотання ще й з огляду на те, що однією із загальних засад кримінального провадження визначено змагальність сторін (ст. 22 КПК), яка передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, а суд лише створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків. Таким чином, саме сторона обвинувачення зобов`язана забезпечити особисту явку та подання доказів.

Враховуючи, що слідчий, прокурор та особа, відносно якого подано клопотання про застосування запобіжного заходу, в судове засідання не з`явилися, відсутні докази підтвердження вручення підозрюваному ОСОБА_5 клопотання про застосування запобіжного заходу і копії матеріалів, що його обґрунтовують, та строки розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, передбачені ст. 186 КПК України, прихожу до висновку про відмову у задоволенні клопотання.

Керуючись статтями 183, 184, 186, 187, 189, 194 КПК України, слідчий суддя, -

у х в а л и в:

В задоволенні клопотання слідчого СВ відділу поліції на станціях залізничного транспорту ГУ НП в м. Києві ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Київської місцевої прокуратури № 9 ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 259 КК України, відмовити.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення.

Суддя: