Справа № 645/6458/20
Провадження № 1-кс/645/1438/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 листопада 2020 року місто Харків

Слідчий суддя Фрунзенського районного суду м. Харкова ОСОБА_1
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
слідчого ОСОБА_3 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання слідчого СВ Немишлянського ВП ГУНП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Харківської місцевої прокуратури № 3 ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001909 від 22.10.2020 року за ч. 3 ст. 187 КК України,-
в с т а н о в и в:

04.11.2020 року до Фрунзенського районного суду м. Харкова надійшло клопотання слідчого СВ Немишлянського ВП ГУНП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Харківської місцевої прокуратури № 3 ОСОБА_4 , в якому сторона обвинувачення просила накласти арешт на предмети, що тимчасово вилучені під час огляду місця події від 22.10.2020 року в приміщенні аптеки «Леда», що розташована за адресою: м. Харків, пр. Московський, 220, а саме на: металевий предмет округлої форми зі стіни біля каси; 1 змив на ватний тампон зі скляної поверхні прилавка; 1 змив на ватний тампон з металевої ручки прилавка; деформований фрагмент пластику зі стіни.
В обґрунтування клопотання зазначено, що до Немишлянського ВП ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення від оператора служби «102» про те, що невстановлена особа, 22.10.2020 близько 15:20 годин, проникла до приміщення аптеки «Леда», що розташована за адресою: м. Харків, проспект Московський, 220, де погрожуючи предметом схожим на пістолет, вчинила розбійний напад, в ході якого незаконно заволоділа грошовими коштами в сумі 6000 гривень, чим спричинила ТОВ «Леда» матеріальну шкоду на вказану суму (ITC ІПНП 23311 від 22.10.2020).

Відомості про вчинене кримінальне правопорушення внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001909 від 22.10.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 3 ст. 187 КК України.

З клопотання вбачається, що в ході огляду місця події за адресою: м. Харків, пр-т. Московський, 220 вилучено наступні речі, які зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення: металевий предмет округлої форми зі стіни біля каси; 1 змив на ватний тампон зі скляної поверхні прилавка; 1 змив на ватний тампон з металевої ручки прилавка; деформований фрагмент пластику зі стіни.

Враховуючи, що тимчасово вилучені під час огляду речі мають значення речових доказів по кримінальному провадженню слідчий просив суд накласти на них арешт.
Слідчий в судовому засіданні підтримав подане клопотання в повному обсязі та вказував про необхідність накладання арешту на вищевказані речі у зв`язку із необхідністю проведення по справі судових експериз, а також у зв`язку із тим, що вилучене майно є речовими доказами в кримінальному провадженні.
Слідчий суддя, вислухавши думку слідчого, вивчивши документи та матеріали, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, а також витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання, приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання, зважаючи на наступне.
При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.
Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та обґрунтованого рішення слідчий суддя, згідно зі ст. ст. 94, 132, 173 КПК України повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину та достатність доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність та співмірність обмеження прав власності завданням кримінального провадження.
Відповідні дані мають міститись і у клопотанні слідчого, прокурора, який звертається з клопотанням про арешт майна, оскільки у відповідності до п. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.
У відповідності до п. п. 1, 3 ч. 2 ст.171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна, крім іншого, повинні бути зазначені підстава і мета накладення арешту відповідно до положень ст. 170 КПК України та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна.
Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, збереження речових доказів.
Метою накладення арешту на вищезазначене майно є забезпечення кримінального провадження, зокрема необхідність його використання в ході досудового розслідування в якості речових доказів, для призначення судових експертиз.
Стороною обвинувачення доведено, що зазначене в клопотанні сторони обвинувачення майно має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України. Незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт вказаного майна в подальшому може перешкодити кримінальному провадженню. На виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України, сторона обвинувачення довела слідчому судді необхідність арешту цього майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.
Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -
УХВАЛИВ:
Клопотання слідчого СВ Немишлянського ВП ГУНП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Харківської місцевої прокуратури № 3 ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001909 від 22.10.2020 року за ч. 3 ст. 187 КК України- задовольнити.
Накласти арешт на предмети, що тимчасово вилучені під час огляду місця події від 22.10.2020 року за адресою: м. Харків, пр. Московський, 220, а саме на:
- металевий предмет округлої форми зі стіни біля каси;
- 1 змив на ватний тампон зі скляної поверхні прилавка;
-1 змив на ватний тампон з металевої ручки прилавка;
- деформований фрагмент пластику зі стіни.
Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
Повний текст ухвали виготовлений 04.11.2020 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1