ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-кп/803/3306/20 Справа № 214/5110/20 Суддя у 1-й інстанції - ОСОБА_1 Суддя у 2-й інстанції - ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 грудня 2020 року м. Дніпро

Дніпровський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду кримінальних справ:

головуючого-судді ОСОБА_2 ,
суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
за участю:
секретаря судового засідання ОСОБА_5 ,
прокурора ОСОБА_6 ,
в режимі відеоконференції:
представників потерпілого ОСОБА_7 , ОСОБА_8 ,

обвинуваченої ОСОБА_9 ,
захисника ОСОБА_10 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання представника потерпілого ліквідатора ВАТ Криворіжгірмаш ОСОБА_7 на ухвалу Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 09 вересня 2020 року щодо ОСОБА_9 , -

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 09 вересня 2020 року задоволено клопотання обвинуваченої ОСОБА_9 про її звільнення від кримінальної відповідальності за ст. 356 КК України, ухвалено звільнити ОСОБА_9 від кримінальної відповідальності за вчинений кримінальний проступок, передбачений ст. 356 КК України, у зв`язку із закінченням строків давності, кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000046 від 07 січня 2015 року за обвинуваченням ОСОБА_9 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 356 КК України, ухвалено закрити у зв`язку із звільненням ОСОБА_9 від кримінальної відповідальності у зв`язку із закінченням строків давності.

20 жовтня 2020 року суддею-доповідачем було отримано апеляційну скаргу представника потерпілого ліквідатора ВАТ Криворіжгірмаш ОСОБА_7 на зазначену ухвалу суду від 09 вересня 2020 року з клопотанням про поновлення строку апеляційного оскарження судового рішення.
В обґрунтування доводів клопотання про поновлення строку апеляційного оскарження ухвали суду представник посилається на те, що 09 вересня 2020 року судом першої інстанції було оголошено резолютивну частину ухвали, повний текст ухвали представником адвокатом ОСОБА_8 було отримано 25 вересня 2020 року, а тому вважає, що не було порушено строку на апеляційне оскарження.
Заслухавши доповідь судді, пояснення ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , які підтримали клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали суду, прокурора, обвинуваченої ОСОБА_9 та її захисника ОСОБА_11 , які заперечували проти задоволення клопотання, перевіривши матеріали кримінального провадження та обговоривши клопотання ОСОБА_12 , апеляційний суд вважає, що воно не підлягає задоволенню з таких підстав.
Відповідно до вимог ст. 370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.

Відповідно до вимог п. 2 ч. 2 ст. 395 КПК України апеляційна скарга може бути подана на інші ухвали суду першої інстанції - протягом семи днів з дня її оголошення.

Відповідно до ч. 2 ст. 113 КПК України будь-яка процесуальна дія або сукупність дій під час кримінального провадження мають бути виконані без невиправданої затримки і в будь-якому разі не пізніше граничного строку, визначеного відповідним положенням цього Кодексу.

У випадку подачі апеляційної скарги з пропуском встановленого законом строку апелянт може подати клопотання про його поновлення, в якому навести причини пропуску строку і докази їх поважності.

Процесуальний строк може бути поновлений лише за умови його пропуску з поважних причин. Поняття поважних причин пропуску строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд суду.

Згідно з ч. 1 ст. 117 КПК України пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.

Відповідно до ст. 399 КПК України особа має право порушувати питання про поновлення строку на апеляційне оскарження з підстав поважності його пропуску, а суддя, за наявності для того підстав, має право поновити строк.
Як слідує з матеріалів кримінального провадження 09 вересня 2020 року судом першої інстанції у судовому засіданні за участю представників потерпілого ОСОБА_7 та ОСОБА_8 було проголошено вступну та резолютивну частини оскаржуваної ухвали суду, проте апеляційну скаргу ОСОБА_7 подано відповідно до штампу Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області 01 жовтня2020 року.
При цьому після оголошення вступної та резолютивної частин ухвали суду всім учасникам судового розгляду було повідомлено про дату оголошення повного тексту ухвали, а саме 14 вересня 2020 року, та роз`яснена суть прийнятого рішення та порядок і строк оскарження.

Таким чином, 09 вересня 2020 року ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , як і іншим учасникам судового засідання, було достовірно відомо про прийняте судом рішення і ОСОБА_12 воно не було оскаржене в апеляційному порядку у встановлений законом строк.

Отримання повного тексту оскаржуваної ухвали суду 25 вересня 2020 року не може свідчити про поважність причин пропуску строку на апеляційне оскарження та бути підставою для його поновлення.

При цьому судом апеляційної інстанції враховується позиція колегії суддів Об`єднаної судової палати Верховного Суду, яка викладена у постанові суду від 27 травня 2019 року при розгляді справи №461/1434/18, відповідно до якої у випадку, коли слідчий суддя з покликанням на ч. 2 ст. 376 КПК України постановив ухвалу та оголосив її резолютивну частину, а повний текст ухвали оголосив в інший день, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з дня оголошення резолютивної частини ухвали.

Крім того з матеріалів провадження вбачається, що 14 вересня 2020 року ОСОБА_8 було подано клопотання про надання повного тексту ухвали суду від 09 вересня 2020 року, при цьому останній у розумні строки не вжив жодних заходів для отримання копії ухвали суду, підготовленої за його заявою, що також спростовує доводи клопотання про відсутність можливості своєчасно оскаржити оскаржуване судове рішення.
Будь - яких інших причин подання апеляційної скарги після закінчення строку апеляційного оскарження до апеляційного суду не надано.

Зазначене свідчить про те, що представник потерпілого мав реальну можливість для подання апеляційної скарги в строк, передбачений чинним законодавством, і об`єктивних перешкод для цього у нього не було.
Відповідно до ст. 116 КПК України закон вимагає додержання процесуальних строків.
Зазначені положення є визначальними і в практиці Європейського Суду з прав людини, якою передбачено вимоги про юридичну визначеність судових рішень, складовою якої є обов`язковість судових рішень, які вступили в законну силу, і дотримання учасниками судового провадження процесуальних строків.

Лише наявність поважних причин, які повинна довести особа, яка заявила клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку, у відповідності до ст. 117 КПК України є підставою для поновлення пропущеного строку.

Дана позиція повністю відповідає усталеній практиці ЄСПЛ, яку відповідно до ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" від 23 лютого 2006 року суди застосовують при розгляді справ як джерело права. Так, у рішенні ЕСПЛ у справі «Пономарев проти України» Суд зазначив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

В рішенні Європейського суду з прав людини в справі «Устименко проти України» від 29 жовтня 2010 року Суд вказав, що необґрунтоване поновлення строку оскарження остаточного рішення по справі зі спливом значного періоду часу без обґрунтованих підстав порушує принцип правової визначеності, і як наслідок тягне порушення ст. 6 Європейської конвенції про захист прав людини та основоположних свобод. Право на справедливий судовий розгляд, гарантоване п. 1 ст. 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, який передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов`язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами.

В свою чергу необґрунтоване поновлення процесуальних строків на оскарження «остаточного судового рішення» є порушенням принципу юридичної визначеності, про що вказує як судова практика Верховного суду України (наприклад, постанова ВСУ від 13 липня 2016 року по справі № 3-774гс16), так і судова практика Європейського суду з прав людини.

В той же час, строк на апеляційне оскарження може і повинен бути поновлений тільки у випадку, якщо він пропущений з поважних причин. Поважність причин його пропуску має довести апелянт, який заявив таке клопотання.

З огляду на викладене представник потерпілого ОСОБА_7 в клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Саксаганського районного суду м.Кривого Рогу Дніпропетровської області від 09 вересня 2020 року не навів поважних причин пропуску строку на апеляційне оскарження та таких причин суд апеляційної інстанції не вбачає.
Відповідно до п. 4 ч. 3 ст. 399 КПК України апеляційна скарга повертається, якщо вона подана після закінчення строку апеляційного оскарження і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або суд апеляційної інстанції за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Керуючись ст. ст. 117, 395, 399, 401, 405 КПК України, апеляційний суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у поновленні представнику потерпілого ліквідатору ВАТ Криворіжгірмаш ОСОБА_7 строку апеляційного оскарження ухвали Саксаганського районного суду м.Кривого Рогу Дніпропетровської області від 09 вересня 2020 року щодо ОСОБА_9 .
Апеляційну скаргу представника потерпілого ліквідатора ВАТ Криворіжгірмаш ОСОБА_7 на ухвали Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 09 вересня 2020 року щодо ОСОБА_9 разом з доданими до неї додатками повернути особі, що її подала.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена в касаційному порядку шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Касаційного кримінального суду Верховного Суду впродовж трьох місяців з дня її проголошення.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4