Справа № 296/9867/20
УХВАЛА
Іменем України

26 листопада 2020 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого в ОВС СУ ГУНП в Житомирській області ОСОБА_4 , погодженого прокурором відділу Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0000450 від 29.10.2020 відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Житомир Житомирської області, громадянина України, українця, не одруженого, з вищою освітою, маючого на утриманні малолітню дитину, працюючого директором ТОВ «Містечко Грінвуд», фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.27, ч.2 ст.15, п.п.6,11 ч.2 ст.115 КК України,

встановив:

До Корольовського районного суду м. Житомира надійшло зазначене клопотання старшого слідчого в ОВС СУ ГУНП в Житомирській області ОСОБА_4 , погодженого прокурором відділу Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 у кримінальному провадженні № 0000450 від 29.10.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.27, ч.2 ст.15, п.п.6,11 ч.2 ст.115 КК України.

В обґрунтування клопотання вказує, що у провадженні СУ ГУНП в Житомирській області перебувають матеріали досудового розслідування, відомості щодо яких внесено до ЄРДР за №0000450 від 29 жовтня 2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.27, ч.2 ст.15, п.п.6,11 ч.2 ст. 115 КК України.

Досудовим розслідуванням установлено, що на початку жовтня 2020 року, у невстановлений слідством час та місці у ОСОБА_5 , з корисливих мотивів, на ґрунті конфлікту інтересів у веденні спільного бізнесу з ОСОБА_7 , які здійснюють спільну підприємницьку діяльність у ТОВ «Містечко Грінвуд», що за адресою: Житомирський район, с. Тетерівка, пров. Джерельний, 22, виник злочинний умисел направлений на вчинення умисного вбивства ОСОБА_7 на замовлення, за винагороду, з метою подальшого продажу вказаного товариства і розпорядження отриманими грошовими коштами на власний розсуд.

При цьому, ОСОБА_5 запланував кілька етапів реалізації вбивства, зокрема: підшукування особи виконавця, визначення винагороди за вбивство ОСОБА_7 , сплату завдатку, передання інформації, щодо можливого місця і способу вчинення вбивства тощо.

З метою реалізації свого злочинного умислу, на початку листопада 2020 року ОСОБА_5 здійснив активні підготовчі дії до вчинення умисного вбивства ОСОБА_7 на замовлення, що виразилось у підшукуванні співучасника, тобто особи - виконавця, яка зможе вчинити умисне вбивство ОСОБА_7 за винагороду, чим виконав роль організатора вчинення злочину.

Продовжуючи свої злочинні дії, ОСОБА_5 у період з 04.11.2020 по 24.11.2020, виконуючи роль організатора умисного вбивства ОСОБА_7 , з корисливих мотивів, на замовлення, підшукавши співучасника - виконавця, здійснив з ним змову на вчинення даного злочину, обговоривши умови оплати запланованих ним дій, передав виконавцеві фотокартку із зображенням родини потерпілого та рукописні записи про стиль їх життя, а також висловив спосіб умисного вбивства ОСОБА_7 шляхом маскування злочину як нещасний випадок у вигляді повішання, тобто організував вчинення даного злочину, а також здійснив керування його підготовкою.

24 листопада 2020 року, близько 16 год. ОСОБА_5 продовжуючи реалізовувати свій злочинний умисел направлений на умисне вбивство ОСОБА_7 з корисливих мотивів, на замовлення, виконуючи роль організатора злочину, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його наслідки у вигляді умисного позбавлення життя останнього, і бажаючи їх настання, демонструючи серйозність своїх намірів під час ініційованої ним чергової зустрічі з виконавцем злочину поблизу житлового будинку, що за адресою: АДРЕСА_3 , в усній формі підтвердив свої злочинні наміри та передав виконавцю злочину у якості авансу за виконання умисного вбивства ОСОБА_7 грошові кошти у розмірі 500 доларів США, вчинивши таким чином усі дії, які він вважав необхідними для доведення даного злочину до кінця, але злочин не було закінчено з причин, які не залежали від його волі, після чого ОСОБА_5 був затриманий у місці зустрічі на підставі ст.208 КПК України.

Вказані обставини органом досудового розслідування кваліфіковано за ч.3 ст.27, ч.2 ст.15, п.п.6,11 ч.2 ст. 115 КК України.

24.11.2020 СУ ГУНП в Житомирській області о 16 год. 14 хв., у порядку ст.208 КПК України, за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.27, ч.2 ст.15, п.п.6,11 ч.2 ст.115 КК України, затримано ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

24.11.2020 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.27, ч.2 ст.15, п.п.6,11 ч.2 ст.115 КК України.

Обґрунтовуючи клопотання щодо необхідності обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий зазначив, що:

- причетність ОСОБА_5 до інкримінованого йому кримінального правопорушення підтверджується доказами, наявними у матеріалах кримінального провадження;

- ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні умисного злочину, який відповідно до ст. 12 КК України, віднесений до категорії особливо тяжких злочинів, максимальна відповідальність за який передбачена санкцією ч.2 ст.115 Кримінального кодексу України, у вигляді позбавлення волі на строк від десяти до п`ятнадцяти років, або довічним позбавленням волі;

- метою застосування стосовно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є необхідність запобігання наявних ризиків, передбачених п.п.1, 3, 4 ч.1 ст.177 КПК України: підозрюваний ОСОБА_5 оцінюючи тяжкість покарання, яке може бути йому призначене за вчинення даного злочину, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду; орган досудового розслідування не виключає можливості незаконного впливу зі сторони підозрюваного ОСОБА_5 на потерпілого ОСОБА_7 , а також членів його родини, оскільки йому відоме місце проживання останніх, з метою схиляння до зміни показань та відмови від раніше наданих показань; перебуваючи на волі, підозрюваний ОСОБА_5 зможе перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

- запобіжний захід у вигляді тримання під вартою необхідно обрати без можливості внесення застави у зв`язку з вчиненням злочину із застосуванням насильства.

В судовому засіданні слідчий та прокурор підтримали клопотання з підстав, зазначених у ньому та просили його задовольнити, посилаючись на ризики, передбачені ст.177 КК України.

Захисник ОСОБА_6 просила відмовити у задоволенні клопотання та обрати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за постійним місцем проживання ОСОБА_5 . Зазначила, що підозра є необґрунтованою. Зокрема, обставини інкримінованого правопорушення є провокацією злочину, корисливий мотив не доведений і смерть ОСОБА_7 не вирішила би питання з боргами підозрюваного. Крім того, підозрюваний зловживає алкогольними напоями та в нього наявні порушення пам`яті, що підтверджується протоколами проведених негласних слідчих розшукових дій, і додатково свідчить про наявність провокації. Підозрюваний характеризується позитивно, лікується, працює на декількох роботах, зокрема, ще займається пошивом верхнього одягу, не має наміру переховуватись від органів слідства. Жодні ризики, передбачені ст.177 КПК України, не доведені, ніхто не постраждав, а тому підстав для обрання ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою немає.

Підозрюваний підтримав позицію захисника. Вказав, що має сім`ю, працює на декількох роботах. Має алкогольну залежність і потрапив під вплив ОСОБА_8 , який його підбурював.

Дослідивши матеріали клопотання, вислухавши учасників справи, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Пунктом 4 частини 2 статті 183 КПК України передбачено, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити обставини, передбачені ч.1 ст. 194 КПК України:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Щодо наявності обґрунтованої підозри.

Так як положення кримінального процесуального законодавства не розкривають поняття «обґрунтованості підозри», в оцінці цього питання слідчій судді належить користуватися практикою Європейського суду з прав людини, яка відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права.

У своїх рішеннях, зокрема «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук та Йонкало проти України» Європейський суд з прав людини наголошує, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати неупередженого спостерігача в тому, що відповідна особа можливо вчинила злочин. При цьому факти, що підтверджують обґрунтовану підозру не повинні бути такого ж рівня, що й факти, на яких має ґрунтуватися обвинувальний вирок. Стандарт доказування «обґрунтована підозра» не передбачає, що уповноважені органи мають оперувати доказами, достатніми для пред`явлення обвинувачення чи ухвалення обвинувального вироку, що пов`язано з меншою мірою ймовірності, необхідною на ранніх етапах кримінального провадження для обмеження прав особи. Обгрунтована підозра повинна бути заснована на об`єктивних фактах, наданих суду стороною обвинувачення

Так, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає, що надані слідчим та прокурором докази у їх сукупності переконали б неупередженого спостерігача, що ОСОБА_5 , можливо, вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч.3 ст.27, ч.2 ст.15, п.п.6,11 ч.2 ст.115 КК України, що підтверджується, зокрема: рапортом оперуповноваженого УСР в Житомирській області ДСР НП України ОСОБА_9 від 29.10.2020 про виявлення факту вчинення ОСОБА_5 підготовчих дій до умисного вбивства ОСОБА_7 ; заявою про залучення до конфіденційного співробітництва ОСОБА_10 від 04.11.2020; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 10.11.2020; протоколом огляду предметів з участю свідка ОСОБА_10 від 11.11.2020 (аркуша паперу з рукописними записами, переданими ОСОБА_5 ); протоколом додаткового допиту свідка ОСОБА_10 від 13.11.2020; протоколом огляду місця події з участю свідка ОСОБА_10 від 13.11.2020, яким вилучено фотокартку із зображенням родини ОСОБА_7 , яка була передана йому ОСОБА_5 ; протоколом додаткового допиту свідка ОСОБА_10 від 17.11.2020; протоколом затримання ОСОБА_5 у відповідності до ст.208 КПК України від 24.11.2020; протоколом додаткового допиту свідка ОСОБА_10 від 24.11.2020; протоколом огляду місця події від 24.11.2020 з участю свідка ОСОБА_10 , при якому виявлено та вилучено грошові кошти; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 ; протоколом за результатами проведення НСРД - контролю за вчиненням злочину від 24.11.2020; протоколами за результатами проведення НСРД за ст.260 КПК України від 17.11.2020 відносно ОСОБА_5 ; протоколами за результатами проведення НСРД за ст.260 КПК України від 19.11.2020 відносно ОСОБА_5 ; протоколами за результатами проведення НСРД за ст.260 КПК України від 23.11.2020 відносно ОСОБА_5 .

Щодо доводів сторони захисту, висловлених в судовому засіданні, які зводяться до оцінки обґрунтованості підозри та наявності у сторони обвинувачення доказів з точки зору їх належності, допустимості і достатності для висновку про винуватість підозрюваного, то наведене виходить за межі повноважень слідчого судді під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу. Оцінку таким доказам і кінцевий висновок щодо винуватості особи має надати суд під час розгляду справи по суті.

Щодо наявності ризиків та можливості обрання більш м`якого запобіжного заходу для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.

Статтею 177 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу до підозрюваного є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам вчинити певні дії.

Слідчий у клопотанні посилається на наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3,4 ч.1 ст.177 КПК України: підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Перевіряючи доводи слідчого та прокурора на предмет наявності ризиків, передбачених пунктами 1, 3,4 ч.1 ст.177 КПК України, слідчий суддя вважає, що доводи в цій частині є обґрунтованими.

Так, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, покарання за яке передбачає позбавлення волі на строк до п`ятнадцяти років або довічне позбавлення волі.

Тяжкість покарання, характер та обставини вчинення злочину дають слідчому судді достатні підстави вважати, що підозрюваний, перебуваючи на волі, може, з метою уникнення покарання, здійснювати незаконний вплив на потерпілого ОСОБА_7 та членів його родини, оскільки йому відоме їх місце проживання.

У справі "Ілійков проти Болгарії" (заява № 33977/96) від 26 липня 2001 року Європейський суд з прав людини вказав, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

На обґрунтування ризику можливого переховування підозрюваного від органів досудового розслідування та/або суду, слідчий суддя враховує, що тяжкість покарання збільшує його ймовірність, а також у контексті такого ризику надає оцінку особі підозрюваного: неодружений, має поведінкові розлади внаслідок вживання алкоголю (довідка Обласного медичного спеціалізованого центру Житомирської обласної ради від 06.08.2020).

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують, та міжнародними контактами.

Оскільки за обставин даного кримінального провадження підозрюваному інкримінується закінчений замах на умисне вбивство, як організатором, тобто позбавлення життя людини, яке є найвищою соціальною цінністю, з огляду на встановлені в рамках даного кримінального провадження ризики, передбачені ч.1 ст.177 КПК України, а також завдання даного кримінального провадження, які зводяться, в тому числі, до притягнення винних осіб до кримінальної відповідальності, те, що тяжкими захворюваннями, які б перешкоджали утриманню його під вартою, підозрюваний не страждає, - більш м`який запобіжний захід, на думку слідчого судді, не забезпечить належної процесуальної поведінки підозрюваного та не буде сприяти забезпеченню досягнення завдань даного кримінального провадження на початковій стадії досудового розслідування.

Будь-яких обставин, які є перешкодою для застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, що передбачені частиною другою статті 183 КПК України, а також фактів, які б свідчили про те, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, з урахуванням наявності ризиків, не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи підозрюваного, на теперішній час не встановлено.

Відповідно до вимог абзацу 1 ч.3 ст.183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

При цьому, відповідно до вимог ч.4 ст.183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування; щодо злочину, який спричинив загибель людини; щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею; щодо злочину, передбаченого статтями 255-255-3 Кримінального кодексу України.

Так, підозрюваному ОСОБА_5 інкримінується ймовірне вчинення закінченого замаху на умисне вбивство, тобто умисного протиправного заподіяння смерті іншій людині, що безсумнівно вчиняється із застосуванням насильства, в зв`язку з чим, слідчий суддя вважає за необхідне не визначати відповідний розмір застави в рамках даного кримінального провадження.

Керуючись ст.ст.177, 178, 183, 193, 194, 196, 197, 205, 309, 376, 532, 534 КПК України, слідчий суддя,

постановив:

Клопотання старшого слідчого в ОВС СУ ГУНП в Житомирській області ОСОБА_4 , погодженого прокурором відділу Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0000450 від 29.10.2020 відносно ОСОБА_5 , - задовольнити.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, без визначення розміру застави.

Строк тримання під вартою рахувати з моменту затримання, тобто з 24.11.2020 з 16 год. 14 хв.

Строк дії ухвали - до 16 год. 14 хв. 22.01.2020 включно.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали проголошено 01.12.2020.

Слідчий суддя ОСОБА_1