Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А

28 грудня 2020 року м. Київ

Слідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , підозрюваної ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Києва клопотання старшого слідчого СВ Подільського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_5 , яке погоджено із прокурором Київської місцевої прокуратури №7 ОСОБА_6 , про арешт майна, в рамках кримінального провадження за № 0000001 від 08.01.2019 року, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191 КК України,

встановив :

Прокурор Київської місцевої прокуратури №7 ОСОБА_6 звернувся до Подільського районного суду м. Києва із клопотанням про накладення арешту на квартиру площею 34,1 кв. м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 4) та на праві приватної власності належить ОСОБА_4 шляхом накладення заборони на вчинення будь-яких дій, спрямованих на реєстрацію (перереєстрацію) права власності на вищевказаний об`єкт нерухомості.

В обґрунтування клопотання прокурор вказує, що як встановлено в ході досудового розслідування кримінального провадження, 17.11.2020 року ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживаючу за адресою: АДРЕСА_1 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, а саме у заволодінні чужим майном шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчиненому організованою групою, повторно, у великих розмірах.

Як встановлено досудовим розслідуванням, ОСОБА_7 , ОСОБА_4 , та інші невстановлені особи серед працівників КУ «Київський молодіжний центр» з метою особистого незаконного збагачення, визначивши вчинення злочинів як одне з основних джерел для здобуття коштів та матеріальних благ для свого існування, відчуваючи свою безкарність, створили стійке злочинне угрупування, діяльність якого була спрямована на розтрату бюджетних коштів на користь підконтрольних суб`єктів господарювання під час реалізації проектів, та проведення заходів за кошти місцевого бюджету міста Києва у 2018-2019 роках. До діяльності організованої групи в різний період часу залучалися ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та інші невстановлені в ході досудового розслідування особи. До вказаної схеми були залучені суб`єкти господарювання з ознаками фіктивності, на рахунки яких безпідставно перераховувались кошти за нібито надані послуги з проведення заходів, які фактично не надавалися або надавалися за рахунок коштів приватних осіб. Йдеться, зокрема, про інформаційно-просвітницькі, розважальні акції для молоді, військово-патріотичні акції, заходи з популяризації здорового способу життя тощо.

Загальна сума спричинених збитків місцевому бюджету становить 4 070 453 грн.

Санкція ч. 5 ст. 191 КПК України передбачає застосування додаткового покарання у виді конфіскації майна.

За таких обставин, з метою забезпечення конфіскації майна підозрюваної ОСОБА_4 як виду покарання у разі засудження за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України виникла необхідність у накладенні арешту на належне їй майно.
В судовому засіданні слідчий ОСОБА_3 клопотання підтримала та пояснила, що накладення арешту на квартиру, належну підозрюваній ОСОБА_4 , необхідне з метою забезпечення конфіскації майна як виду покарання у разі визнання її винною у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України. Окрім того вказала, що просить накласти арешт на квартиру шляхом накладення заборони на вчинення будь-яких дій, спрямованих на реєстрацію (перереєстрацію) права власності і в праві користування квартирою підозрювану ОСОБА_4 не обмежують.

Підозрювана ОСОБА_4 в судовому засіданні вказала, що протягом часу розслідування даного кримінального провадження будь-яких дій на продаж квартири вона не вчиняла, це є єдиним місцем її проживання і просила у задоволенні клопотання слідчого відмовити.

Заслухавши слідчого, підозрювану, дослідивши матеріали клопотання, суд дійшов наступного висновку.

Слідчим відділом Подільського УП ГУ НП в м. Києві здійснюється розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000001 від 08.01.2019, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст.191 України.

17.11.2020 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, а саме у заволодінні чужим майном шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчиненому організованою групою, повторно, у великих розмірах.

Відповідно до ч. 1 ст. ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 191 КК України і санкцією ч. 5 даної статті передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 7 до 12 років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатись певною діяльністю та з конфіскацією майна.
Згідно із ч. 2 ст. 59 КК України конфіскація майна встановлюється за тяжкі та особливо тяжкі корисливі злочини, а також за злочини проти основ національної безпеки України та громадської безпеки незалежно від ступеня їх тяжкості і може бути призначена лише у випадках, спеціально передбачених в Особливій частині цього Кодексу.
Відповідно до даних з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта встановлено, що підозрюваній ОСОБА_4 належить на праві власності квартира, площею 34,1 кв. м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , (Реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 4).

Прокурором доведено, що ризиком, для запобігання якого необхідне накладення арешту на квартиру підозрюваної ОСОБА_4 є можливість відчуження цього майна з метою уникнення його можливої конфіскації.
Згідно із ч. 5 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.

За викладених обставин, враховуючи правове обґрунтування клопотання, яке відповідає положенням ст. 170-173 КПК України, приходжу до переконання, що клопотання слідчого про накладення арешту на майно підлягає задоволенню з метою забезпечення можливої конфіскації майна, оскільки незастосування арешту може призвести до зникнення майна.

Приходячи до такого висновку, слідчий суддя враховує й те, що в даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого методу державного регулювання як накладення арешту. При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

Згідно ст. 174 КПК УКраїни, арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Керуючись ст. 131, 132, 170-173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,

постановив:

Клопотання старшого слідчого СВ Подільського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_5 , яке погоджено із прокурором Київської місцевої прокуратури №7 ОСОБА_6 , про арешт майна, в рамках кримінального провадження за № 0000001 від 08.01.2019 року, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191 КК України - задовольнити.

Накласти арешт на квартиру площею 34,1 кв. м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , (Реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 4) та на праві приватної власності належить ОСОБА_4 шляхом накладення заборони на вчинення будь-яких дій, спрямованих на реєстрацію (перереєстрацію) права власності на вищевказаний об`єкт нерухомості.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга протягом п`яти днів до Київського апеляційного суду з дня її оголошення.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1