Справа № 754/9233/20
У Х В А Л А
Іменем України

27 липня 2020 року слідчий суддя Деснянського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,
розглянувши у судовому засіданні, в залі Деснянського районного суду м. Києва, клопотання слідчого СВ Деснянського УП ГУНП у м. Києві старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Київської місцевої прокуратури № 3 ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно по матеріалах досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № №0004294 від 23.07.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 296 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

24.07.2020 року слідчий СВ Деснянського УП ГУНП у м. Києві старший лейтенант поліції ОСОБА_3 звернувся до суду із клопотанням, погодженим прокурором, про накладення арешту на майно.
В обгрунтування клопотання слідчий зазначає, що у провадженні СВ Деснянського УП ГУНП у м. Києві перебуває кримінальне провадження №0004294 від 23.07.2020 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 296 КК України. Досудовим розслідуванням встановлено, що 23.07.2020 приблизно о 01 год. 00 хв. ОСОБА_5 , перебуваючи за адресою: АДРЕСА_1 вступив у попередню змову з ОСОБА_6 , направлену на грубе порушення громадянського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства.

Реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_5 , діючи за попередньою змовою з ОСОБА_6 , умисно та протиправно, бажаючи показати свою зневагу до існуючих правл і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, підійшов до раніше невідомого ОСОБА_7 та почав гучно висловлюватись на адресу останнього нецензурною лайкою, ображаючи гідність особи, таким чином грубо порушуючи громадський порядок, а також поводячи себе з особливою зухвалістю. ОСОБА_6 , з метою доведення спільного з ОСОБА_5 злочинного умислу до кінця, наніс потерпілому удар кулаком в потилицю, внаслідок чого потерпілий ОСОБА_7 , впав на землю та в подальшому почали наносити потерпілому удари руками та ногами в область обличчя та тулуба, спричинивши тілесні ушкодження у вигляді забою мяких тканин голови, ЗТГК та струсу головного мозку.

Відповідно до протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 23.07.2020 у громадянина ОСОБА_5 виявлено та вилучено: футболку синьо-жовтого кольору зі слідами бурого кольору. У громадянина ОСОБА_6 виявлено та вилучено: футболку сірого кольору зі слідами бурого кольору.
23.07.2020 вищевказані предмети визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.
Вилучені речі відповідають критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, а саме є матеріальними об`єктами, які зберегли на собі сліди кримінального правопорушення.
Враховуючи вищевикладене, з метою забезпечення, в тому числі й збереження речового доказу, а також переховування, пошкодження, псування, зникнення, знищення, пересування, перетворення, або настання інших наслідків, які можуть перешкоджати кримінальному провадженню, слідчий просить накласти арешт на вищевказане майно.
В судове засідання слідчий, прокурор не з`явилися, в матеріалах клопотання міститься письмова заява від слідчого ОСОБА_8 з проханням про проведення розгляду даного клопотання за її відсутності, клопотання підтримує в повному обсязі. З урахуванням ч. 1 ст. 172 КПК України, суд вважає за можливе проводити розгляд даного клопотання за відсутності слідчого та прокурора, оскільки їхня неявка не перешкоджає розгляду клопотання.
На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України, клопотання розглядається за відсутності власника майна.
Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали у їх сукупності, слідчий суддя доходить до висновку, що клопотання слідчого підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Судом було встановлено, що 23.07.2020 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань були внесені відомості про скоєння злочину, передбаченого ч.2 ст. 296 КК України (кримінальне провадження №0004294).
Клопотання слідчого, погоджене із прокурором Київської місцевої прокуратури № 3 ОСОБА_4 . У ньому зазначено підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна, вид майна, що належить арештувати, тобто клопотання оформлене відповідно до вимог ст.171 КПК України. До матеріалів клопотання додані копії документів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, Витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження та долучені документи, які підтверджують обставини, викладені у клопотанні.
Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Згідно з ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Крім того, ч.3 ст.170 КПК України визначено, що у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Частиною 2 статті 173 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Вирішуючи питання про задоволення клопотання слідчого, погодженого з прокурором та накладання арешту на вказане майно, суд враховує вимоги, передбачені ч.2 ст.173 КПК України та приходить до висновку, що існують правові підстави для арешту майна, є можливість використання його як доказу у кримінальному провадженні, наявна обґрунтована підозра у вчиненні особою кримінального правопорушення, наслідки арешту майна для підозрюваного і третіх осіб.
Таким чином, слідчим суддею встановлено, що існують підстави, визначені у ч.2 ст.170 КПК України, для задоволення клопотання слідчого та накладення арешту на зазначене вище майно.
При цьому, з огляду на положення ч.ч.1, 3 ст.170 КПК України, майно, яке відповідає критеріям, визначеним у ст.98 КПК України, повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто являється його власником, і у кого і де воно знаходиться, незалежно від того, чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу забезпечення кримінального провадження - запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить об`єктивному встановленню обставин кримінального провадження.
Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 167-175, 309, 369, 372, ч.2 ст.376 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого СВ Деснянського УП ГУНП у м. Києві старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Київської місцевої прокуратури № 3 ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно по матеріалах досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № №0004294 від 23.07.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 296 КК України - задовольнити.
Накласти арешт на майно, вилучене у громадянина ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та у громадянина ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме:
-футболку синьо-жовтого кольору зі слідами бурого кольору;
-футболку сірого кольору зі слідами бурого кольору, з метою збереження речових доказів, на час проведення досудового розслідування та проведення експертних досліджень.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а особою, яка не викликалась в суд протягом 5 днів з дня отримання копії ухвали.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення і набирає законної сили після закінчення строку на подачу апеляційної скарги за відсутності такої скарги, а при оскарженні ухвали після постановлення ухвали апеляційним судом при відхиленні апеляції.
Ухвала, яка набрала законної сили, обов`язкова для осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні, а також для усіх фізичних та юридичних осіб, органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх службових осіб, і підлягає виконанню на всій території України.

Слідчий суддя: ОСОБА_1