справа №619/772/20
провадження №1-кс/619/373/20
УХВАЛА

іменем України

13 квітня 2020 року Дергачівський районний суд

Харківської області

У складі:головуючого-судді - ОСОБА_1

за участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2 ,

розглянувши у судовому засіданні заяву прокурора Дергачівської місцевої прокуратури ОСОБА_3 про відвід судді Дергачівського районного суду Харківської області ОСОБА_4 у кримінальному провадженні у відношенні ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

В провадженні судді Дергачівського районного суду Харківської області ОСОБА_4 перебуває кримінальне провадження у відношенні ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України, внесеного в Єдиний реєстр досудових розслідувань за №0000542 від 12.04.2018.

10.04.2020 прокурором ОСОБА_3 заявлено відвід судді ОСОБА_4 .

Прокурор ОСОБА_3 мотивував заяву про відвід тим, що у судовому засіданні 10.04.2020 прокурором ОСОБА_3 заявлено клопотання про надання часу стороні обвинувачення на ознайомлення з матеріалами судової справи. Мотивуючи своє клопотання, обвинувач зазначив, що у справу вступив цього ж дня і раніше участі у розгляді обвинувального акту по приймав, у зв`язку з викладеним обвинувачу необхідно дослідити звукозаписи судових засідань, а саме допити обвинуваченого, потерпілого, допитаних судом свідків, з метою надання оцінки дослідженим доказам, вірності кваліфікації дій обвинуваченого, наявності складу кримінального правопорушення, та опрацювання позиції щодо покарання, підготовки виступу в судових дебатах, хоча б тезисно. Після призначення справи до судового розгляду головуючий повинен забезпечити учасникам судового провадження можливість ознайомитися з матеріалами кримінального провадження, якщо вони про це заявлять клопотання. Під час ознайомлення учасники судового провадження мають право робити з матеріалів необхідні виписки та копії. Суддею ОСОБА_4 під час розгляду клопотання прокурора, безпідставно відмовлено, при цьому не зазначено мотивів та причин такої відмови, тим самим допущено порушення вимог ст. 317 КПК України.

Суддя, з урахуванням положення ст. 81 КПК України, вважає можливим розгляд заяви про відвід у відсутність осіб, які приймають участь у справі.

Дослідивши заяву про відвід, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Приписами ст. 75 КПК України визначено, що слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Перелік підстав для відводу судді, який зазначено в ст. 75 КПК України, є вичерпним та більш широкому тлумаченню не підлягає.

У відповідності до вимог ст. 80 КПК України за наявності підстав, передбачених статтею 75 цього Кодексу, слідчий суддя, суддя зобов`язані заявити самовідвід. За цими ж підставами їм може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні.

Заяви про відвід під час досудового розслідування подаються одразу після встановлення підстав для такого відводу. Заяви про відвід під час судового провадження подаються до початку судового розгляду. Подання заяви про відвід після початку судового розгляду допускається лише у випадках, якщо підстава для відводу стала відома після початку судового розгляду. Відвід повинен бути вмотивованим

У відповідності до положень п. 2.5 Бангалорських принципів поведінки суддів від 19.05.2006, схваленої Резолюцією Економічної та Соціальної Ради ООН 27.07.2006 №2006/23 про те, що суддя підлягає відводу від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього є неможливим винесення об`єктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.
У відповідності до ст. 15 Кодексу суддівської етики, затвердженого ХІ черговим з`їздом суддів України 22.02.2013, неупереджений розгляд справи є основним обов`язком судді.

Відповідно п. 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року передбачає, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції має визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями.

У п.п. 104-106 рішення Європейського суду з прав людини від 09 січня 2013 року по справі «Олександр Волков проти України» зазначено, що як правило, безсторонність означає відсутність упередженості та необ`єктивності. Згідно з усталеною практикою Суду існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно встановлюватися згідно з: суб`єктивним критерієм, врахувавши особисті переконання та поведінку конкретного судді, тобто чи мав суддя особисту упередженість або чи був він об`єктивним у цій справі, та об`єктивним критерієм, іншими словами, шляхом встановлення того, чи забезпечував сам суд та, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії для того, щоб виключити будь-який обґрунтований сумнів у його безсторонності (рішення у справі «Фей проти Австрії» від 24 лютого 1993 року).

Проте між суб`єктивною та об`єктивною безсторонністю не існує беззаперечного розмежування, оскільки поведінка судді не тільки може викликати об`єктивні побоювання щодо його безсторонності з точки зору стороннього спостерігача (об`єктивний критерій), а й може бути пов`язана з питанням його або її особистих переконань (суб`єктивний критерій) (рішення у справі «Кіпріану проти Кіпру». Отже, у деяких випадках, коли докази для спростування презумпції суб`єктивної безсторонності судді отримати складно, додаткову гарантію надасть вимогу об`єктивної безсторонності (рішення від 10 червня 1996 року у справі «Пуллар проти Сполучного Королівства».

Проаналізувавши наведені обставини, суд зазначає, що заява про відвід судді ОСОБА_4 подана прокурором Дергачівської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , не підлягає задоволенню.

З урахуванням зазначеного, керуючись ст.ст. 75, 80, 81, 369, 372 КПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні заяви прокурора Дергачівської місцевої прокуратури ОСОБА_3 про відвід судді Дергачівського районного суду Харківської області ОСОБА_4 відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1