Єдиний унікальний номер справи 185/693/18
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 січня 2020 року Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1

секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000209 від 19 січня 2018 року, № 0001204 від 22 травня 2018 року, № 0001523 від 13 липня 2018 року за обвинуваченням:

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Павлограда Дніпропетровської області, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1

у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 185, ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 185, ч. 1 ст. 263, ст. 128 КК України, -

за участю:

прокурора ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_3 ,

захисника обвинуваченого - адвоката ОСОБА_5 ,

потерпілої ОСОБА_6 ,

ВСТАНОВИВ:

Від прокурора надійшло клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_3 , строк якого спливає 03 лютого 2020 року.

Обвинувачений ОСОБА_3 та його захисник - адвокат ОСОБА_5 при розгляді клопотання про продовження обвинуваченому запобіжного заходу заперечували, вважали за можливе обрати більш м`який запобіжний захід.

Суд, заслухавши сторони кримінального провадження, які висловились щодо доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, вважає наступне.

Відповідно до ч. 3 ст. 331 КПК України, до спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

На даний час строк тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_3 закінчується, однак завершити кримінальне провадження не можливо.

Статтею 176 КПК України передбачений перелік запобіжних заходів, одним з яких є й такий запобіжний захід, як тримання під вартою.

Згідно зі ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від суду;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Окрім того, статтею 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про запобіжний захід, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 КПК України, необхідно враховувати в тому числі й вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання винуватим, вік та стан здоров`я обвинуваченого, міцність його соціальних зв`язків, наявність постійного місця роботи, навчання, його репутацію, майновий стан, наявність судимостей, дотримання раніше застосованих запобіжних заходів та інше.

На виконання вказаних вимог Закону, ОСОБА_3 є особою, яка обвинувачується у вчиненні умисних кримінальних правопорушень, які відповідно до ст. 12 КК України є злочинами в тому числі тяжким, за які передбачено покарання у вигляді позбавлення волі до семи років, не працює, тобто не має міцних соціальних зв`язків, що підтверджує ризик того, що ОСОБА_3 може переховуватись від суду. ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень у період іспитового строку, тобто може продовжити злочинну діяльність. ОСОБА_3 ухилявся від явки до суду 29 листопада 2018 року та 12 грудня 2018 року, що вимагає застосування саме виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Матеріали провадження не містять інших переконливих даних про застереження, які б унеможливлювали перебування обвинуваченого під вартою, та стороною захисту в судовому засіданні не доведені.

Тому суд вважає необхідним продовжити обвинуваченому ОСОБА_3 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з визначенням застави, відповідно до ст. 183 КК України.

Вирішуючи питання продовження дії запобіжного заходу щодо обвинуваченого, суд зважає на те, що зазначені прокурором ризики про переховування від суду та вчинення інших кримінальних правопорушень продовжують існувати, бо під загрозою можливого покарання обвинувачений може ухилитись від правосуддя. З урахуванням вищезазначеного, суд зазначає, що тяжкість злочинів не є єдиною підставою продовження строку тримання під вартою.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 182, 183, 194, 331, 372 КПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під

вартою обвинуваченому ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , - задовольнити.

Продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до 07 березня 2020 року.

Розмір застави визначити у межах від 20 до 80 прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі 42040 грн. 00 коп., у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим обвинуваченим так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).

Покласти на ОСОБА_3 у разі внесення застави, обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України,а саме:

- прибувати до Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області на визначений час;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, без дозволу суду;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання.

На ухвалу може бути подано апеляційну скаргу протягом семи днів з дня її проголошення до Дніпровського апеляційного суду через Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області.

Суддя: ОСОБА_1