Справа № 459/1519/19
У Х В А Л А

25.05.2020 року Сокальський районний суд Львівської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3

за участю секретаря: ОСОБА_4 ,

прокурора: ОСОБА_5

обвинуваченої ОСОБА_6

захисника ОСОБА_7

розглянувши в судовому засіданні в залі суду в м.Сокалі кримінальне провадження про обвинувачення

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, уродженки та жительки АДРЕСА_1 , з освітою середньою спеціальною, заміжній, інваліду ІІІ групи загального захворювання, раніше не судимій

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України,

в с т а н о в и в:

На розгляді в Сокальському районному суді Львівської області перебуває дане кримінальне провадження.

Захисник ОСОБА_7 подав клопотання про призначення повторної судово-психологічної експертизи. Вважає, висновок судово-психіатричного експерта №42 від 17.04.2019р. складений без повного дослідження, є необгрунтованими та не відповідає вимогам нормативно-правових актів щодо судових експертиз, в тому числі щодо оформлення висновків експертів.

Клопотання мотивує тим, що у висновку судово-психіатричного експерта № 42 від 17.04.2019 р. не зазначено будь-яких використаних експертом методик проведення такого виду судових експертиз та посилання на коди таких методик із Реєстру методик проведення судових експертиз.

Також, відсутні будь-які дані про використання експертом при проведенні експертизи будь-якої рекомендованої науково-технічної та довідкової літератури із Переліку науково-технічної та довідкової літератури, що використовується при проведенні експертизи (Додаток № 16 до наказу Міністерства юстиції України від 30.07.2010 р. № 1722/5).

В зв`язку з цим вищевказаний висновок експерта не відповідає встановленим п.4.14 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень вимогам щодо висновку експерта.

Разом з цим, відсутність в висновку експерта даних про використання при проведені експертизи будь-якої із зареєстрованих у вищевказаному Реєстрі методик проведення судово-психологічної експертизи та відповідної рекомендованої літератури викликає обґрунтовані сумніви в обґрунтованості висновку експерта.

Також, викликає сумніви твердження експерта, що результати дослідження дають змогу трактувати такий стан лише як психічні та поведінкові розлади внаслідок вживання алкоголю із синдромом залежності (хронічний алкоголізм), що узгоджується із матеріалами кримінального провадження, зроблене за відсутності даних про джерело (джерела) використаних при цьому спеціальних знань.

Водночас експертом при цьому не враховано показань потерпілої ОСОБА_8 .

Крім цього, вказані недоліки унеможливлюють перевірку правильності та обґрунтованості таких висновків, а також викликає сумніви щодо їх правильності та обґрунтованості.

Вважає, що такі недоліки висновку експерта унеможливлюють його належну оцінку судом за правилами ст. 94 КПК України, в зв`язку з чим, враховуючи істотне значення результатів такої експертизи для прийняття законного та обґрунтованого судового рішення, у кримінальному провадженні необхідно повторне проведення аналогічної експертизи для вирішення тих же питань.

На вирішення експертів просив поставити питання:

1) Які індивідуально-психологічні особливості має ОСОБА_6 .?

2) Чи має ОСОБА_6 індивідуально-психологічні особливості, які суттєво вплинули на характер її дій: вразливість, збудженість, мінливість настрою, соціальні установки, мотиваційна сфера тощо?

3) Чи могли індивідуально-психологічні особливості ОСОБА_6 суттєво вплинути на її поведінку під час вчинення інкримінованих їй дій?

4) Чи перебувала ОСОБА_6 на момент скоєння інкримінованих їй дій в емоційному стані (і в якому саме (сильний страх, пригніченість, розгубленість, відчай, емоційний стрес, фрустрація тощо)), що суттєво вплинув на її свідомість і поведінку?

5) Чи перебувала ОСОБА_6 в стані сильно вираженого емоційного збудження або емоційного напруження, що може розглядатися як психологічна підстава стану сильного душевного хвилювання?

6) Чи перебувала ОСОБА_6 на момент вчинення інкримінованих їй дій у стані фізіологічного афекту, як психологічної підстави сильного душевного хвилювання?

В судовому засіданні обвинувачена та її захисник клопотання підтримали та просили задовольнити.

Прокурор в судовому засіданні проти клопотання заперечив.

Вислухавши думку учасників, вивчивши питання поставлені захисником, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч.1 ст.332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

Частиною 2 статті 332 КПК України встановлено, що суд має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам незалежно від наявності клопотання, якщо: 1) суду надані кілька висновків експертів, які суперечать один одному, а допит експертів не дав змоги усунути виявлені суперечності; 2) під час судового розгляду виникли підстави, передбачені частиною другою статті 509 цього Кодексу; 3) існують достатні підстави вважати висновок експерта (експертів) необґрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає інші обґрунтовані сумніви в його правильності.

З дослідженого клопотання вбачається, що захисник ОСОБА_7 просить призначити повторну судово-психологічну експертизу. Однак, під час досудового розслідування, проводилась судово-психіатрична експертиза і надано висновок експерта №42 від 17.04.2019р.

Тобто, судово-психологічна експертиза, про повторне призначення якої клопоче захисник у даній справі взагалі не проводилась

Частиною 1 статті 242 КПК України передбачено, що експертиза проводиться експертом за зверненням сторони кримінального провадження або за дорученням слідчого судді чи суду, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання.

Відповідно до п.1.2.11 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, згідно з процесуальним законодавством України експертами виконуються первинні, додаткові, повторні, комісійні та комплексні експертизи.

Повторною є експертиза, під час проведення якої досліджуються ті самі об`єкти і вирішуються ті самі питання, що й при проведенні первинної (попередніх) експертизи (експертиз). Повторна експертиза проводиться у випадку, якщо висновок первинної експертизи визнано необґрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи або інакше викликає сумніви в його правильності.

Відповідно до п. 11 Постанови Пленуму Верховного суду України № 8 від 30.05.1997 року «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах», повторна експертиза призначається, коли є сумніви у правильності висновку експерта, пов`язані з його недостатньою обґрунтованістю чи з тим, що він суперечить іншим матеріалам справи, а також за наявності істотного порушення процесуальних норм, які регламентують порядок призначення і проведення експертизи.

Разом з цим, в даному клопотанні захисником не зазначено мети призначення повторної експертизи.

Судом встановлено, що експертиза проведена, зі слідової інформації наданої експерту та згідно вимог Закону України «Про судову експертизу» та Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказом Міністрерства юстиції України від 08.10.1998р. №53/5 в редакції від 26.12.2012р., а висновок експерта №42 від 17.04.2019р. не суперечать

Також, не існує достатніх підстав вважати висновок експерта необґрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає інші обґрунтовані сумніви в їх правильності.

Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом.

В зв`язку з наведеним, суд вважає безпідставним призначення повторної експертизи, оскільки заявлене клопотання не містить переконливих доводів неповноти, неясності чи необґрунтованості експертизи, питання викладені в ньому вже були поставлені перед експертом і його висновок містить відповіді на них, а тому суд вважає його таким, що задоволенню не підлягає.

Крім цього, суд вважає, що повторне призначення експертизи призведе до необґрунтованого затягування строків розгляду кримінального провадження.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 332, 242 КПК України, суд, -

у х в а л и в:

В клопотанні захисника ОСОБА_7 про призначення повторної судово-психологічної експертизи відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий: ОСОБА_1

Судді: ОСОБА_2

ОСОБА_3