Справа № 390/1441/18
Провадження № 1-кп/390/49/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"29" квітня 2020 р. Колегія суддів Кіровоградського районного суду Кіровоградської області у складі: головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

при секретарі ? ОСОБА_4 ,

за участю прокурора ? ОСОБА_5 ,

обвинуваченого ОСОБА_6 , його захисника адвоката ОСОБА_7 ,

захисника обвинуваченого ОСОБА_8 - адвоката ОСОБА_9 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції в м.Кропивницький кримінальне провадження № 0000379 від 09.04.2018 року, відносно

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Нова Павлівка, Кіровоградського району та області, громадянина України, з повною загальною середньою освітою, не працюючого, одруженого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п.12 ч.2 ст.115 КК України,

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця м.Дніпропетровськ, громадянина України, з повною загальною середньою освітою, не одруженого, не працюючого, не маючого реєстрації та постійного місця проживання, останнє місце проживання: АДРЕСА_2 , раніше неодноразово судимого:

15.04.1997 року Центрально-міським судом м.Кривий ріг за ст.17, ч.2 ст.140, ч.2 ст.141 КК України на 3 роки позбавлення волі;

25.02.1999 року Дзержинським районним судом м.Кривий Ріг за ст.17, ч.ч.2, 3 ст.140, ч.3 ст.145, ч.1 ст.42, ст.43 КК України на 3 роки 2 місяці позбавлення волі;

07.07.2004 року Софіївським районним судом м.Дніпропетровська за ч.3 ст.185 КК України на 3 роки позбавлення волі з іспитовим строком на 2 роки;

07.07.2005 року Софіївським районним судом м.Дніпропетровська за ч.3 ст.185, ч.3 ст.186, ст.70, ст.71 КК України на 5 років позбавлення волі,

який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п.12 ч.2 ст.115 КК України,

ВСТАНОВИЛА:
На розгляді Кіровоградського районного суду Кіровоградської області перебуває вищевказане кримінальне провадження.

Ухвалою суду від 21 лютого 2020 року задоволено клопотання обвинуваченого та його захисника - адвоката ОСОБА_9 про призначення стаціонарної судово-психіатричної експертизи відносноОСОБА_8 та обвинуваченого ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , направлено до комунального підприємства «Дніпропетровська багатопрофільна клінічна лікарня з надання психіатричної допомоги» Дніпропетровської обласної ради», що розташоване за адресою: 49115, Дніпропетровська область, місто Дніпро, вул.Бехтерева, 1, для проведення стаціонарної судово-психіатричної експертизи у даному кримінальному провадженні.

Ухвалою Кіровоградського районного суду Кіровоградської області від 02.03.2020 обвинуваченим ОСОБА_6 та ОСОБА_8 продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 12.00 год. 30 квітня 2020 року, кожному окремо.

Ухвалою суду від 17.04.2020 задоволено клопотання обвинуваченого ОСОБА_6 про проведення судових засідань за його участю на час карантину у режимі відеоконфренції між Кіровоградським районним судом Кіровоградської області та ДУ «Кропивницький слідчий ізолятор».

Ухвалою суду від 17.04.2020 постановлено проводити судові засідання за участю обвинуваченого ОСОБА_8 на час карантину у режимі відеоконференції між Кіровоградським районним судом та ДУ «Дніпровська установа виконання покарань (№4)», оскільки обвинувачений ОСОБА_8 , який після проведення експертизи перебуває у ДУ «Дніпровська установа виконання покарань (№4)», не може бути етапований до ДУ «Кропивницький слідчий ізолятор» та доставлений в приміщення Кіровоградського районного суду Кіровоградської області, у звязку з карантином, та з метою дотримання судом вимог ст.331 КПК України.

Згідно ч.3 ст.331 КПК України до спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.
До теперішнього часу судове провадження не завершене, проте строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою спливає 30 квітня 2020 року.

В судовому засіданні прокурор підтримав раніше подані клопотання про продовження обвинуваченим, кожному окремо, запобіжного заходу у виді тримання під вартою на 60 днів, які обґрунтовані наявністю ризиків, передбачених ст.177 КПК України.

Перед початком судового засідання працівником ДУ «Дніпровська установа виконання покарань (№4)» суду повідомлено, що обвинувачений ОСОБА_8 з невідомих причин категорично відмовився вийти з камери, повідомивши, що не бажає приймати участь у судовому засіданні, яке проводиться в режимі відеоконференції між Кіровоградським районним судом Кіровоградської області та ДУ «Дніпровська установа виконання покарань (№4).

Прокурор вважає можливим розглядати клопотання про продовження строку запобіжного заходу у відсутності обвинуваченого ОСОБА_8 , оскільки вважає, що обвинувачений зловживає своїми правами.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_8 - адвокат ОСОБА_9 зазначив, що вирішувати питання про продовження строку тримання під вартою у відсутності обвинуваченого недопустимо, обвинувачений ОСОБА_8 скористався своїм правом та відмовився приймати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Враховуючи, що обвинувачений ОСОБА_8 був етапований до м. Дніпро для проведення експертизи саме за його клопотанням, та зважаючи на введення карантинних заходів, що унеможливлює на даний час етапування обвинуваченого доДУ «Кропивницький слідчий ізолятор» та доставлення в приміщення Кіровоградського районного суду Кіровоградської області, з огляду на те, що обвинувачений, всупереч вимогам п.1 ч.7 ст.42 КПК України, не виконав покладений на нього обов`язок прибути за викликом до суду, а в разі неможливості прибути за викликом у призначений строк - заздалегідь повідомити про це зазначених осіб, та його права в судовому засіданні захищаються захисником, з метою дотримання судом вимог ст.331 КПК України, колегія суддів вважає можливим вирішити питання щодо продовження строку запобіжного заходу в даному судовому засіданні за відсутності обвинуваченого ОСОБА_8 .
Захисник обвинуваченого ОСОБА_8 - адвокат ОСОБА_9 заперечував щодо задоволення клопотання прокурора, вважає, що ризики, вказані прокурором не доведені, всі свідки по справі допитані, обвинувачений перебуває під вартою тривалий час, а тому, з урахуванням практики Європейського Суду, просив відмовити у задоволенні клопотання прокурора та змінити запобіжний захід ОСОБА_8 на більш м`який.

Обвинувачений ОСОБА_6 заперечував щодо задоволення клопотання прокурора, просив змінити йому запобіжний захід на домашній арешт, врахувати його стан здоров`я, оскільки він переніс інсульт та на даний час потребує лікування.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_6 - адвокат ОСОБА_7 підтримала позицію свого підзахисного та зазначила, що на даний час підстави для продовження строку тримання під вартою відсутні, ризики, вказані прокурором не доведені належним чином. ОСОБА_6 має постійне місце проживання та реєстрації, на даний час всі свідки по справі допитані, а тому ризик, передбачений ч.1 п.3 ст.177 КПК України відсутній, крім того, зазначила, що ОСОБА_6 тяжко хворий і потребує лікування та надала до суду довідку з Кропивницької міської медичної частини № 14 про стан здоров`я ОСОБА_6 , з якої вбачається, що ОСОБА_6 був госпіталізований 26.12.2019 до медичної частини установи з приводу ГПМК в басейні ПСМА лівосторонній геміпарез та йому призначено лікування, яке продовжено на даний час. А тому з урахуванням зазначеного та практики Європейського суду просила змінити її підзахисному запобіжний захід на більш м`який - домашній арешт.

Заслухавши думку учасників процесу, дослідивши матеріали кримінального провадження в межах заявлених клопотань, колегія суддів вважає необхідним продовжити обвинуваченому ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Судом враховано характер, особливу тяжкість та суспільну небезпечність кримінального правопорушення, наслідком якого є смерть людини, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_8 , суворість можливого покарання, дані про його особу, який до затримання не працював, не мав постійного джерела доходу, не має постійного місця проживання та реєстрації, відсутність соціальних зв`язків, наявність у обвинуваченого ОСОБА_8 судимостей, що свідчить про підвищений ступінь небезпеки його діянь. Дані обставини дають суду підстави вважати, що перебуваючи на волі, обвинувачений може вчинити нові злочини та зникнути від суду, а застосування інших більш м`яких запобіжних заходів ніж тримання під вартою, не забезпечить попередження ризиків, передбачених п.п.1, 5 ч.1 ст.177 КПК України.

Процесуальна поведінка обвинуваченого ОСОБА_8 , який категорично відмовився з`явитись в судове засідання, свідчить про невиконання ним обов`язків, передбачених ст.42 КПК України.
Враховуючи вищевикладене та обставини даного провадження, суд вважає, що по справі наявні реальні ознаки справжнього суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи обвинуваченого. У той же час, суд оцінює суворість можливого покарання ОСОБА_8 та визнає за реальну небезпеку можливість його ухилення від правосуддя у разі застосування більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою. Вищезазначені обставини є виправданими та необхідними елементами (ризиками), що визначають та виправдовують потребу в подальшому триманні обвинуваченого під вартою, а тому колегія суддів вважає за необхідне клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_8 задовольнити та продовжити строк тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_8 на 60 днів.

Вирішуючи клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_6 , суд враховує вимоги п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, зокрема, справу «Харченко проти України» від 10 лютого 2011 року, справу «Комарова проти України» від 16 травня 2013 року, «Калашников проти Росії» від 15 липня 2002 року, в яких Європейським судом з прав людини викладено принципи, що їх дотримується Суд у вирішенні питань щодо застосування тримання під вартою, а саме: тримання під вартою до вирішення питання про винність особи не має бути «загальним правилом», і слід виходити з презумпції залишення обвинуваченого на свободі; у кожному випадку, коли вирішується питання щодо тримання під вартою або звільнення, діє презумпція на користь звільнення.

Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу (ч.1 ст.183 КПК України).

В практиці Європейського суду з прав людини, яка відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права в Україні, Суд вказує, що небезпеку переховування від правосуддя не можна виміряти тільки залежно від суворості можливого покарання; її треба визначати з врахуванням низки інших релевантних факторів, які можуть або підтвердити наявність небезпеки переховування від правосуддя, або зробити її настільки незначною, що вона не може слугувати виправданням для тримання під вартою… При цьому треба враховувати характер обвинуваченого, його моральні якості, його кошти, зв`язки з державою, у якій його переслідували за законом, і його міжнародні контакти… («В. проти Швейцарії» (W v. Switzerland), 14379/88, 26.01.1993).

Згідно із ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до вимог п.4 ч.1 ст.184 КПК України стороною обвинувачення наведено наявність ризиків, передбачених п.п. 1 та 5 ч.1 ст.177 КПК України.

Суд враховує тяжкість вчиненого кримінального правопорушення, особу обвинуваченого, а також наведену стороною обвинувачення наявність ризиків, а відтак вважає, що прокурором доведено наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що обвинувачений може вчинити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України, однак прокурором в судовому засіданні не доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів до обвинуваченого ОСОБА_6 не може запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Враховуючи вищенаведене, заслухавши думку учасників кримінального провадження, оцінюючи сукупність обставин по даній справі, а саме: не доведення стороною обвинувачення, що ризики, які існували під час обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, виправдовують на даний час подальше тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_6 та можуть бути підставами для подальшого втручання у права особи на свободу; особу обвинуваченого ОСОБА_6 , який раніше не судимий, має постійне місця реєстрації та проживання; стан здоров`я ОСОБА_6 , який переніс інсульт та на даний час потребує лікування, що підтверджено медичною довідкою Кропивницької міської медичної частини № 14, стадію розгляду кримінального провадження та тривалість знаходження обвинуваченого під вартою, колегія суддів вважає за можливе змінити ОСОБА_6 запобіжний захід з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт, з покладанням обов`язків, передбачених частиною 5 статті 194 КПК України, який відповідає особі обвинуваченого, тяжкості пред`явленого йому обвинувачення та сприятиме досягненню належної процесуальної поведінки обвинуваченого.

За таких обставин у задоволенні клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_6 слід відмовити і змінити обвинуваченому ОСОБА_6 запобіжний захід на більш м`який у виді цілодобового домашнього арешту.

Керуючись ст.ст. 181, 183, 184, 194, 331, 372, 376, 392 КПК України, колегія суддів,

ПОСТАНОВИЛА:
Клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_8 - задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , строк тримання під вартою на 60 днів з 10.30 год. 29 квітня 2020 року по 10.30 год. 27 червня 2020 року.

В задоволенні клопотання прокурора про продовження обвинуваченому ОСОБА_6 запобіжного заходу у виді тримання під вартою відмовити.

Змінити обвинуваченому ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на домашній арешт, який полягає в забороні обвинуваченому залишати житло цілодобово, строком до 27.06.2020, з покладенням наступних обов`язків, згідно ч.5 ст. 194 КПК України:

1) не виїжджати за межі с.Нова Павлівка, Кропивницького району Кіровоградської області без дозволу суду та прибувати за викликом до Кіровоградського районного суду Кіровоградської області за першою вимогою;

2) не залишати місце постійного проживання за адресою: АДРЕСА_1 - цілодобово, а в разі проходження стаціонарного лікування - приміщення лікарні;

3) повідомляти суд про зміну свого місця проживання;

4) утримуватися від спілкування зі свідками, експертами у даному кримінальному провадженні;

5) здати на зберігання прокурору паспорт (паспорти) для виїзду за кордон.

Обвинуваченого ОСОБА_6 негайно звільнити з-під варти.

Строк дії ухвали до 27 червня 2020 року.

Копію ухвали вручити обвинуваченим, їх захисникам, прокурору та направити начальнику ДУ «Кропивницький слідчий ізолятор» та ДУ «Дніпровська установа виконання покарань (№4)», для виконання.

Виконання вказаної ухвали відносно ОСОБА_6 покласти на працівників Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області, які повинні негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту і повідомити про це суд.

Контроль за виконанням ухвали відносно ОСОБА_6 покласти на прокуратуру Кіровоградської області.

Ухвала суду щодо продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом семи днів з дня її оголошення.

Судді: ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3

/підпис/ /підпис/ /підпис/

Згідно з оригіналом:

Суддя Кіровоградського районного суду

Кіровоградської області ОСОБА_1