ЄУН № 336/3195/20
пр. № 1-кс/336/483/2020
УХВАЛА
Іменем України
26 червня 2020 року м. Запоріжжя
Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника адвоката ОСОБА_6 , розглянувши в судовому засіданні клопотання слідчого Шевченківського ВП Дніпровського ВП Головного управління Національної поліції в Запорізькій області ОСОБА_4 по кримінальному провадженню № 0001697 від 24.06.2020 року про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Донецьк, проживає зі слів у АДРЕСА_1 , зареєстрований проживаючим у АДРЕСА_2 , підозрюваного у скоєнні злочину, передбаченого ст. 185 ч. 3 КК України -

ВСТАНОВИВ:
У провадженні слідчих Шевченківського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області перебуває кримінальне провадження № 0001697 від 24.06.2020 року за ст. 185 ч. 3 КК України, за яким ОСОБА_5 підозрюється у тому, що 24.06.2020 року приблизно о 11.30 годині, маючи умисел на таємне викрадення чужого майна, діючи повторно, незаконно проник шляхом зламу вікна металевим ломом до будинку АДРЕСА_3 , звідки викрав належне потерпілій ОСОБА_7 майно. а саме грошові кошти в сумі 1740 доларів США, 6400 гривень, 34050 російських рублів, золоті та срібні прикраси.

Дії ОСОБА_5 на цей час кваліфіковані за ст. 185 ч. 3 КК України, як умисна таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинена повторно, поєднана з проникненням до житла.

Слідчий за погодженням прокурора звернувся до суду з клопотанням про обрання підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

В судовому засіданні слідчий підтримав клопотання, вказуючи, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у скоєнні злочину, адже фактично був затриманий через нетривалий час після скоєння крадіжки разом з майном потерпілої, багаторазово судимий, жодна з судимостей не погашена, офіційно не працює та не має постійного місця проживання у м. Запоріжжя, у зв?язку з чим може переховуватись від слідства та суду, скоїти новий злочину.

Прокурор підтримав клопотання, вказуючи, що окрім ризиків, про які вказував слідчий, є ризик переховування речових доказів, а саме грошових коштів в сумі 1500 доларів США, про викрадення яких вказує потерпіла, але які не були знайдені при підозрюваному при його затриманні.

Підозрюваний ОСОБА_5 своєї причетності до скоєння злочину не заперечував, вказуючи лише, що все майно, яке було ним викрадене, було при ньому і знайдено при затриманні, кошти, про які вказує потерпіла, він ніде не ховав і не мав такої можливості, адже за ним одразу від домоволодіння прямували співробітники поліції. Просив зважити, що він офіційно одружений, дружина є інвалідом 3 групи, ОСОБА_5 має чотирьох неповнолітніх дітей на утриманні. У зв?язку з чим просив при обранні запобіжного заходу передбачити можливість внесення застави, яку готова внести його дружина.

Захисник підтримав позицію підозрюваного, вказуючи на наявність у ОСОБА_5 міцних соціальних зв?язків та обов?язків з утримання численної родини, у зв?язку з чим також просив при обранні запобіжного заходу передбачити можливість звільнення під заставу у розмірі до 40 прожиткових мінімумів доходів громадян.

Слідчим суддею за клопотанням сторони обвинувачення, а також сторони захисту досліджені копія протоколу огляду місця події, протоколу затримання підозрюваного, протоколів допиту свідків, які у своїй сукупності підтверджують обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні злочину, адже при затриманні підозрюваного при ньому були знайдені речі, схожі на ті, про викрадення яких заявила потерпіла.

При вирішенні клопотання слідчий суддя виходить з наступного.

Ст. 29 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та порядку, встановлених законом.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватись від суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 цієї статті.

Як неодноразово зазначав у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими самими переконливими як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи суто висунення обвинувачення, що здійснюється на наступній стадії процесу ("Мюррей проти Сполученого Королівства" ("Murrey v. the United Kingdom"). Наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла вчинити злочин, однак те, що можна вважати "обґрунтованим", залежить від усіх обставин справи ("Кемпбелл і Хартлі проти Сполученого Королівства" ("Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom").
Як вказує ст. 183 ч. 1 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі:

1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується;

3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого;

4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців;

5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання;

6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого;

7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого;

8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого;

9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше;

10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення;

11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

На переконання суду, обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у скоєнні злочину в достатньому ступеню підтверджена протоколом огляду місця події, протоколами допиту свідків, які вказували, що бачили як ОСОБА_5 перелазив через паркан домоволодіння, протоколом затримання підозрюваного, в ході обшуку якого були знайдені речі, схожі за описом на речі, про викрадення яких вказала потерпіла.

При оцінці наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, слідчий суддя виходить з наступного.

Статтею 177 ч. 1 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:
1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;
2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;
3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;
4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;
5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Статтею 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі:
1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується;
3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого;
4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців;
5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання;
6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого;
7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого;
8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого;
9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше;
10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення;
11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини;
12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.
Оцінюючи наявні щодо ОСОБА_5 ризики, слідчий суддя виходить з документів, які характеризують підозрюваного, а саме, що ОСОБА_5 з 1988 року багаторазово засуджувався за скоєння різноманітних злочинів. переважно проти власності, зареєстрований проживаючим на території, непідконтрольній Україні, офіційно не працевлаштований та не має офіційних джерел доходу, тож ризики переховування від суду та вчинення нових злочинів очевидно наявні.

Водночас суд не погоджується з доводами сторони обвинувачення щодо можливості ОСОБА_5 приховати речові докази по справі, адже з пояснень свідків вбачається, що вони спостерігали за ним з моменту перетину паркану домоволодіння та до моменту затримання, яке сталось за 100-1200 метрів від будинку, тож підстав вважати, що підозрюваний міг приховати десь частину викраденого наразі немає.

У рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Москаленко проти України» (Заява № 37466/04) від 20.08.2010 року ЄСПЛ вказував, що обґрунтована підозра щодо вчинення заявником тяжкого злочину могла первісно виправдовувати його тримання під вартою. Необхідність забезпечити належний хід провадження (зокрема, для отримання показань свідків) також була достатньою підставою для первісного тримання заявника під вартою. Суворість покарання, яке може бути призначено, є належним елементом при оцінці ризику переховування від суду чи скоєння іншого злочину. Суд визнає, що сама по собі тяжкість обвинувачення не може слугувати виправданням тривалих періодів тримання під вартою.
Таким чином, підозра особи у скоєнні тяжкого злочину та очікуване покарання, яке можливо призначити за вказаний злочин, є однім з факторів, який має враховувати слідчий суддя при обранні запобіжного заходу, хоча такий фактор сам по собі без оцінки усіх інших обставин у сукупності не може слугувати єдиною підставою для тримання особи під вартою.
На переконання слідчого судді, усе вищевикладене у своїй сукупності є достатньою підставою вважати, що на момент розгляду клопотання існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, тож, враховуючи наявність реальних ознак справжнього суспільного інтересу, який, не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи, є підстави для обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою в межах первісного строку досудового розслідування.

При визначенні можливості призначення та розміру застави сілчдйи суддя виходить з наступного.

Статтею 183 ч. 3,4 КПК України визначено, що слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні:

1) щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування;

2) щодо злочину, який спричинив загибель людини;

3) щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею.

Оскільки передбачених КПК України підстав не визначати заставу немає, тож слідчий суддя вважає необхідним визначити заставу у 40 прожиткових мінімумів доходів громадян, що приблизно на рівні вартості майна, у викраденні якого ОСОБА_5 підозрюється.

Керуючись ст. 177, 178, 183, 193, 194, 196, 197 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання слідчого Шевченківського ВП Дніпровського ВП Головного управління Національної поліції в Запорізькій області ОСОБА_4 по кримінальному провадженню № 0001697 від 24.06.2020 року про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , підозрюваного у скоєнні злочину, передбаченого ст. 185 ч. 3 КК України, задовольнити.

Обрати ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Донецьк, підозрюваному у скоєнні злочину, передбаченого ст. 185 ч. 3 КК України по кримінальному провадженню № 0001697 від 24.06.2020 року, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк до 25 серпня 2020 року включно.

Визначити розмір застави у 40 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що дорівнює сумі у 84080 (вісімдесят чотири тисячі вісімдесят) гривень.

У разі внесення суми застави підозрюваним або іншою особою та надання документу, що це підтверджує, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підлягає звільненню з-під варти.

У разі внесення застави на ОСОБА_5 покладаються обов?язки:

прибувати за викликом слідчого, прокурора або суду в залежності від стадії кримінального провадження;
не відлучатися із м. Запоріжжя без дозволу слідчого, прокурора або суду в залежності від стадії кримінального провадження;
повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання або місця роботи в залежності від стадії кримінального провадження;
Попередити заставодавця, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
Ухвала діє до 25 серпня 2020 року включно.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з дня отримання копії цієї ухвали до суду апеляційної інстанції. Апеляційна скарга на ухвали слідчого судді подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1