Справа №295/2402/18
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15.07.2020 року м. Житомир

Богунський районний суд м. Житомира у складі:

головуючого - судді….. ОСОБА_1 ,

секретаря........................ ОСОБА_2 ,

з участю прокурора…... ОСОБА_3 ,

обвинуваченого……….. ОСОБА_4 ,

захисника………………. ОСОБА_5 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Житомирі кримінальне провадження №0006756 про обвинувачення ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Рудня-Городище Житомирського району Житомирської обл., у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 186 КК України, -

встановив:

Прокурор звернувся до суду з клопотанням про обрання запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_4 у виді тримання під вартою, посилаючись на наявність ризику того, що обвинувачений буде переховуватись від суду, вчиняти нові злочини, а інший запобіжний захід не забезпечить належної процесуальної поведінки обвинуваченого, який неодноразово судимий за вчинення умисних злочинів, у судові засідання на протязі тривалого часу не з`являється, у зв`язку з чим оголошувався у розшук, обвинувачується у вчиненні тяжкого умисного злочину.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав з зазначених підстав.

Обвинувачений та його захисник просили відмовити у задоволенні клопотання.

Обвинувачений пояснив, що не з`являвся у судові засідання у зв`язку з хворобами, про що напередодні судових засідань особисто подавав до суду відповідні заяви про відкладення розгляду справи, а йому повідомляли, що суди не працюють у зв`язку з корона вірусом.

Захисник просила врахувати, що ОСОБА_4 хворіє, неодноразово звертався за медичною допомогою, має місце проживання, має похилий вік, втратив міцні соціальні зв`язки у зв`язку з смертю матері та сестри, має незареєстровану дитину, вважає, що обвинуваченому можливо обрати запобіжний захід у виді цілодобового домашнього арешту за місцем проживання у АДРЕСА_1 або у АДРЕСА_2 , де хоча і будинок зруйнований, але на час літнього періоду він може там проживати. У випадку, коли суд прийде до висновку про задоволення клопотання прокурора, просила визначити ОСОБА_4 розмір застави.

Заслухавши думки учасників судового провадження, дослідивши матеріали кримінального провадження, суд приходить до наступного висновку.

Судом встановлено, що ОСОБА_4 обвинувачується в тому, що він 30.12.2017, приблизно о 15 годині, знаходячись у 2-му під`їзді буд. № 27, що по вул. Київській в м. Житомирі, шляхом ривка відкрито повторно викрав з руки ОСОБА_6 гаманець, в якому знаходилися 500 грн. та дві банківські картки банку «А-банк».Після чого, з викраденим вибіг на вулицю та почав втікати, однак не довів свій злочинний умисел до кінця з причин, що не залежали від його волі, оскільки був затриманий сторонньою особою, хоча вчинив всі дії, які вважав необхідними для доведення злочину до кінця.

Дії ОСОБА_4 органом досудового розслідування кваліфіковано за ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст.186 КК України.

З 19.06.2018 обвинувачений у жодне з 16 судових засідань не з`явився, неодноразово подавав заяви про неможливість прибуття у судові засідання у зв`язку з хворобою, жодних доказів на підтвердження поважності причин неявки у судові засідання не надав. Ухвалами Богунського районного суду м. Житомира від 28.11.2018 та 09.07.2020 судове провадження у зв`язку з неодноразовою неявкою обвинуваченого в судові засідання без поважних причин, зупинялося, а останнього оголошувалось в розшук. Як вбачається з відповіді Руднє-Городищенської сільської ради, ОСОБА_4 за адресою реєстрації та проживання у АДРЕСА_2 , та АДРЕСА_3 , на які обвинувачений посилався як на адресу свого проживання, не з`являється. З пояснень ОСОБА_7 , встановлено, що ОСОБА_4 у АДРЕСА_1 , на яку він також посилався як на місце свого проживання, також не проживає, та не має постійного місця проживання.

Ухвалою від 09.07.2020 судом надано дозвіл на затримання обвинуваченого з метою приводу для участі у розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

14.07.2020 обвинуваченого затримано.

За змістом ст.177 КПК України метою запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, у тому числі, а також запобігання спробам переховуватися від суду; незаконно впливати на учасників у кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується.

Відповідно до приписів ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Окрім цього, згідно п.5 ч.2 ст.183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

За таких обставин, оцінивши в сукупності всі обставини, передбачені ст. 178 КПК України, враховуючи вік, стан здоров`я, відсутність міцність соціальних зв`язків обвинуваченого, суд приходить до висновку, що обвинуваченому слід обрати запобіжний захід у виді тримання під вартою, оскільки як встановлено судом, він є раніше судимим, обвинувачується у вчиненні умисного тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки, ухиляється від явки до суду. А тому, виходячи також з необхідності забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, запобігання спробам переховуватися від суду та перешкоджати кримінальному провадженню, можливості вчинити інші кримінальні правопорушення, суд приходить до висновку, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вказаним ризикам.

Надані захисником чотири довідки про поважність неявки у судові засідання у зв`язку з хворобою обвинуваченого, висновків суду не спростовують та не можуть свідчити про неможливість прибуття обвинуваченого у інші судові засідання, а тому суд їх відкидає. Доводи про можливість забезпечення належної процесуальної поведінки обвинуваченого шляхом обрання цілодобового домашнього арешту також спростовуються даними у відповіді Руднє-Городищенської сільської ради та поясненнях ОСОБА_7 щодо відсутності за зазначеними адресами обвинуваченого, а тому також не можуть бути покладені в основу для прийняття рішення про обрання більш м`якого запобіжного заходу.

За таких обставин, клопотання сторони захисту задоволенню не підлягає.

При цьому, враховуючи відсутність обставин, передбачених ч. 4 ст. 183 КПК України, обвинуваченому слід визначити розмір застави з дотриманням вимог п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, достатній для забезпечення виконання обвинуваченим передбачених КПК України обов`язків.

Керуючись ст. ст. 183, 193, 194, 372 КПК України, -

постановив:

Клопотання прокурора задовольнити.

Застосувати до обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк до 13.09.2020.

Одночасно визначити ОСОБА_4 заставу у розмірі тридцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 63060 (шістдесят три тисячі шістдесят) гривень, яка може бути внесена як самим обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем), на протязі строку дії ухвали на депозитний рахунок Богунського районного суду м. Житомира.

У разі внесення застави покласти на обвинуваченого наступні обов`язки:

1) прибувати до суду у визначений судом час за кожною вимогою;

2) не відлучатися за межі місця проживання без дозволу суду;

3) повідомляти суд про зміну свого місця проживання.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші, покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом, для використання коштів судового збору.

Ухвала про застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена Житомирського апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення, а особою, яка перебуває під вартою протягом цього ж строку з дня отримання копії судового рішення.

Суддя