Ухвала
іменемУкраїни
22 травня 2020 року

м. Київ
справа № 288/45/20

провадження № 51-1645впс20
Верховний Суд колегією суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
за участю
секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,
розглянувши в судовому засіданні подання Житомирського апеляційного суду про направлення кримінального провадження про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_5 з апеляційною скаргою захисника ОСОБА_6 на ухвалу Андрушівського районного суду Житомирської області від 5 травня 2020 року з одного суду апеляційної інстанції до іншого,
встановив:
До Верховного Суду надійшло подання Житомирського апеляційного суду в порядку ст. 34 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК) про направлення кримінального провадження про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_5 з апеляційною скаргою захисника ОСОБА_6 на розгляд з одного суду апеляційної інстанції до іншого.

Подання мотивовано тим, що в Житомирському апеляційному суді неможливо утворити склад суду для розгляду зазначеної апеляційної скарги через недостатню кількість суддів за спеціалізацією, оскільки всі вісім суддів, які входять до складу судової палати з розгляду кримінальних справ Житомирського апеляційного суду, не мають права брати участі у цьому провадженні з підстав, передбачених ч. 1 ст. 76 КПК.

Учасникам судового провадження було повідомлено про час та місце розгляду подання Житомирського апеляційного суду, проте в судове засідання вони не з`явилися, що не перешкоджає його розгляду. Заперечень і клопотань про відкладення розгляду подання не надійшло.
Заслухавши доповідь судді, дослідивши матеріали провадження та перевіривши доводи, наведені в поданні, колегія суддів дійшла такого висновку.
Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 34 КПК кримінальне провадження передається на розгляд іншого суду, якщо після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити новий склад суду для судового розгляду.
Положеннями ч. 3 ст. 34 КПК передбачено, що питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також про направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого вирішується колегією суддів Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції або за клопотанням сторін чи потерпілого.
Протокол та звіт щодо неможливості автоматизованого розподілу судової справи між суддями Житомирського апеляційного суду від 12 травня 2020 року свідчать про те, що визначення складу колегії суддів для розгляду вказаного кримінального провадження не відбулося через відсутність потрібної кількості суддів.
Згідно з положеннями ч. 1 ст. 76 КПКсуддя, який брав участь у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, не має права брати участь у цьому ж провадженні в судах першої, апеляційної і касаційної інстанцій.

Відповідно до Протоколів зборів суддів №1 від 2 жовтня 2018 року та №4 від 21 грудня 2018 року у складі Житомирського апеляційного суду було затверджено персональний склад колегій з розгляду цивільних та кримінальних справ. Тому під час автоматизованого розподілу кримінальних справ між суддями судової палати з розгляду кримінальних справ, судді судової палати з розгляду цивільних справ не включаються.
За даними, що містяться в матеріалах провадження та на офіційному сайті «Судова влада України», наразі в судовій палаті з розгляду кримінальних справ Житомирського апеляційного суду працюють вісім суддів: ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 та ОСОБА_14 .
Усі ці судді брали участь у розгляді вказаного провадження під час досудового розслідування, оскільки на стадії досудового розслідування кримінального провадження переглядали в апеляційному порядку ухвали слідчого судді Попільнянського районного суду Житомирської області про застосування підозрюваному ОСОБА_5 запобіжного заходу та продовження строку тримання його під вартою (ухвали Житомирського апеляційного суду від 11 листопада, 12 грудня 2019 року, 8, 22 січня 2020 року), а тому відповідно до вимог ч. 1 ст. 76 КПКне мають права брати повторно участь у цьому кримінальному провадженні.

Відповідно до ч. 13 ст. 31 КПК у разі якщо в суді першої або апеляційної інстанції, який згідно з правилами підсудності має здійснювати кримінальне провадження, неможливо утворити склад суду, передбачений цією статтею, кримінальне провадження здійснює найбільш територіально наближений суд, в якому можливо утворити такий склад суду.
З урахуванням наведеного та положень ст. 34 КПК колегія суддів вважає за необхідне задовольнити подання Житомирського апеляційного суду про направлення кримінального провадження про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_5 з апеляційною скаргою захисника ОСОБА_6 на ухвалу Андрушівського районного суду Житомирської області від 5 травня 2020 року з Житомирського апеляційного суду до Вінницького апеляційного суду як найбільш територіально наближеного суду для розгляду в апеляційному порядку.

Керуючись ст. 34 КПК, Верховний Суд
постановив:
Подання Житомирського апеляційного суду задовольнити.
Кримінальне провадження про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_5 з апеляційною скаргою захисника ОСОБА_6 на ухвалу Андрушівського районного суду Житомирської області від 5 травня 2020 року направити до Вінницького апеляційного суду для розгляду.
Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді :

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3