Баранівський районний суд Житомирської області
Справа № 273/1174/20
Провадження № 1-кс/273/76/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 червня 2020 року слідчий суддя Баранівського районного суду Житомирської області ОСОБА_1 при секретарі судових засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Баранівка клопотання слідчого СВ Баранівського ВП Новоград-Волинського ВП ГУНП в Житомирській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 про накладення арешту на майно, в рамках кримінального провадження №0000178 від 03.06.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.125 КК України, без фіксації судового розгляду технічними засобами, -

ВСТАНОВИВ:
10.06.2020 року слідчий СВ Баранівського ВП Новоград-Волинського ВП ГУНП в Житомирській області старший лейтенант поліції ОСОБА_4 звернулася до суду з клопотанням про арешт майна, погодженого прокурором Новоград-Волинської місцевої прокуратури Житомирської області ОСОБА_5 .

Клопотання мотивоване тим, що 03.06.2020 року близько 04:00 год. ОСОБА_6 перебуваючи в житловому будинку АДРЕСА_1 на ґрунті раптово виниклих особистих неприязних відносин спричинив тілесні ушкодження ОСОБА_7 . За вказаним фактом слідчим відділення Баранівського ВП Новоград-Волинського ВП ГУНП в Житомирській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000178 від 03.06.2020 року, за ознаками злочину передбаченого ч.1 ст. 125 КК України.

В ході огляду місця події від 03.06.2020 року в коридорі приймального відділення КНП «Баранівська ЦРЛ» було виявлено та вилучено: жіночі чорні штани, синтетична кофта рожевого кольору зі слідами нашарування речовини бурого кольору, чорна жіноча куртка, предмет конструктивно схожий на ніж з пластиковою рукояткою коричневого кольору, проведено змив на марлевий тампон з рукоятки предмета конструктивно схожого на ніж.

04.06.2020 року вказані речі постановою слідчого визнані речовими доказами та приєднано до матеріалів кримінального провадження. Так як вилучене під час оглядів місця події майно є речовими доказами, фактично являється знаряддям вчиненого злочину, або зберегли на собі сліди вчиненого злочину і відіграють важливу роль в кримінальному провадженні, з метою його збереження, проведення відповідних експертиз, запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження виникла необхідність в його арешті.

08.04.2020 року, до початку розгляду клопотання, стороною кримінального провадження, якою подано вказане клопотання, подана заява про розгляд клопотання у його відсутність, також, слідчим у клопотанні зазначено, що клопотання підтримує в повному обсязі, із підстав, наведених у ньому та просить слідчого суддю задовольнити вказане клопотання.
За наведених обставин, слідчий суддя вирішив за можливе розглядати дане клопотання без участі слідчого.
Відповідно до ч.ч. 1, 4 ст. 107 КПК України, рішення про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час досудового розслідування приймає особа, яка проводить відповідну процесуальну дію. За клопотанням учасників процесуальної дії застосування технічних засобів фіксування є обов`язковим. Фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, за виключенням вирішення питання про проведення негласних (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснюється.
Клопотань від учасників процесуальної дії про застосування технічних засобів фіксування не надходило, відтак фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснюється.
Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використанні як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально-протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом.

Згідно з ч. 1 ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Відповідно до п. 1, п. 3 ч. 2 ст. 167 КПК України підставою для тимчасового вилучення майна стало те, що усі перераховані вище речі мають значення речових доказів у кримінальному провадженні та постановою слідчого визнані речовим доказом та приєднані до кримінального провадження.

Згідно зі ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення.

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 КПК України); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Так, слідчим суддею встановлено, що 04.06.2020 року постановою слідчого СВ Баранівського ВП Новоград-Волинського ВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0000178, внесеного до ЄРДР 03.06.2020 року, визнано речовими доказами.

Слідчим доведено, що вказане майно зберігло на собі сліди вчинення злочину і відіграють важливу роль в кримінальному провадженні, тобто відповідає критеріям визначеним ст. 98 КПК України, та у випадку не накладення арешту на вказане майно, це може призвести до подальшого знищення або до інших наслідків, які можуть перешкоджати досудовому розслідуванню.

За викладених обставин, враховуючи правове обґрунтування клопотання, яке відповідає положенням ст. ст. 170-173 КПК України, приходжу до переконання, що клопотання слідчого про накладення арешту на майно підлягає задоволенню з метою збереження речових доказів, задля забезпечення дієвості та об`єктивності розслідування у вказаному кримінальному провадженні, оскільки незастосування арешту може призвести до знищення майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Керуючись ст.ст. 98, 170-173 КПК України, слідчий суддя -

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання слідчого СВ Баранівського ВП Новоград-Волинського ВП ГУНП в Житомирській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Новоград Волдинської місцевої прокуратури ОСОБА_5 , про накладення арешту на майно, в рамках кримінального провадження №0000178, внесеного до ЄРДР 03 червня 2020 року задовольнити.

Накласти арешт на предмети та речі, що були вилучені під час огляду місця події, та є речовими доказами, а саме на: жіночі чорні штани; синтетична кофта рожевого кольору зі слідами нашарування речовини бурого кольору; чорна жіноча куртка; предмет конструктивно схожий на ніж з пластиковою рукояткою коричневого кольору; змив на марлевий тампон з рукоятки предмета конструктивно схожого на ніж, з метою збереження речових доказів.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, однак її оскарження не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1