Справа № 953/5295/20
н/п 1-кп/953/758/20
"28" квітня 2020 р. Київський районний суду м. Харкова в складі:
Головуючого - судді ОСОБА_1
За участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
потерпілої ОСОБА_4 ,
обвинуваченого ОСОБА_5 ,
захисника адвоката ОСОБА_6 ,
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Харкова, громадянина України, який має середню освіту, не одруженого, офіційно не працевлаштованого, осіб на утриманні не має, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого:
-20.04.2017 року Дергачівським районним судом Харківської області за ч.2 ст. 186 КК України до 4 років позбавлення волі, звільнений 23.05.2017 року за відбуттям строку покарання; запобіжний захід тримання під вартою,
у вчиненні кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, -
В С Т А Н О В И В:
У провадження Київського районного суду м. Харкова перебуває кримінальне провадження відносно ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч.2 ст. 186 КК України.
Ухвалою слідчого судді від 20 березня 2020 року обвинуваченому було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строк якого закінчується 13 травня 2020 року.
До спливу продовженого строку судове провадження не було завершене.
Прокурор у судовому засіданні заявив клопотання про продовження строку запобіжного заходу обвинуваченому з підстав наявності ризиків передбачених п.п. 1,3, 5 ч.1 ст. 177 КПК України.
Потерпіла заявлене клопотання підтримала.
Обвинувачений та захисник у клопотанні прокурора просили відмовити, просили змінити обвинуваченому запобіжний захід на нічний домашній арешт, вважали, що це буде достатньою мірою для забезпечення розгляду кримінального провадження.
Суд, дослідивши клопотання та матеріали, вислухавши учасників судового провадження, прийшов до наступного висновку.
Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключено у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
У судовому засіданні прокурор наполягав, що застосування жодного із більш м`яких запобіжних заходів до обвинуваченого не може запобігти ризикам, які існують, а також просив суд врахувати ступень тяжкості інкримінованого злочину та прийняти до уваги ту обставину, що підстави, за яких судом було обрано обвинуваченому запобіжний захід у виді тримання під варту не відпали, що унеможливлює застосування до обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу.
Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки обвинуваченого, суд відмічає, що ризиком у даному випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.
Так, вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому, небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосудді може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи.
Так, матеріали справи свідчать, що обвинувачений раніше судимий, є працездатним, однак ніде не працював до затримання, не має законних джерел доходу, обвинувачуються у вчинені тяжкого злочину, вказані обставини свідчать про наявність на теперішній час ризиків передбачених п.1,5 ч.1 ст. 177 КПК України, зокрема можливість обвинуваченого переховуватися від суду, що може вплинути на своєчасність виконання процесуальних рішень суду та дотримання розумних строків судового розгляду та правоохоронних органів, вчинити новий злочин.
Разом з тим, суд вважає безпідставним посилання сторони обвинувачення на можливий вплив обвинуваченого на свідків та потерпілу, оскільки останні вже надали свої покази у суді.
З урахуванням викладеного, враховуючи те, що при вирішенні питання про продовження запобіжного заходу, суд враховує особу обвинуваченого ОСОБА_5 який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, яке відноситься до тяжкого злочину, наявність ризиків, передбачених п.1, 5 ч.1 ст. 177 КПК України, а також оцінюючи сукупність обставин, вважає, що застосування відносно ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу є недостатнім для запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, а тому продовжує йому запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк, передбачений КПК України.
Крім того, суд враховує, що відповідно до правової позиції, викладеної у п. 80 рішення Європейського суду з прав людини від 10 лютого 2011 року у справі «Марченко проти України» при розгляді клопотання про обрання, зміну або продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, має бути розглянута можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів.
Водночас, розглядаючи можливість альтернативних запобіжних заходів, з урахуванням вищенаведених ознак, суд вважає їх такими, що не здатні забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого.
Тому, враховуючи існування зазначених ризиків, та з метою їх запобігання, а також забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків та оцінюючи сукупність обставин, а саме, враховуючи, що дії ОСОБА_5 , за вчинення яких він обвинувачується, носять характер тяжкого кримінального правопорушення, вчиненого проти власності, суд приходить до висновку, що застосування більш м`яких запобіжних заходів є неможливим/
Вказані обставини унеможливлюють запобігання зазначеним ризикам, шляхом обрання більш м`яких запобіжних заходів.
Наявність у обвинуваченого міцних соціальних зв`язків, на які він посилається, хоча і заслуговують на увагу, проте суттєво ризики у кримінальному провадженні не зменшують.
На виконання ч. 3 ст. 183 КПК України, суд вважає необхідним визначити обвинуваченому розмір застави.
Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
Відповідно до вимог ст. 182 КПК України, з урахуванням викладених обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану обвинуваченого, наявність ризиків передбачених ст. 177 КПК України, суд призначає заставу в розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто в сумі 168 160 грн. (2102 грн. х 80 = 168 160 гр.).
Керуючись ст. ст. 177, 178, 182,183, 331 КПК України, суд, -
П О С Т А Н О В И В:
Клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою ОСОБА_5 - задовольнити.
Вважати продовженим застосування обраного під час досудового розслідування ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 міру запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Харківська установа виконання покарань (27)» на 60 діб - до 26.06.2020 року включно.
Визначити суму застави у розмірі 168 160 грн. грн., яку необхідно внести до сплину терміну тримання під вартою.
При внесенні визначеної суми застави, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з-під варти звільнити.
У разі внесення застави, покласти на ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки: 1) прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду за першою вимогою; 2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді або суду; 3) повідомляти слідчого, прокурора, слідчого суддю чи суд про зміну свого місця проживання або перебування; 4) утримуватися від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні; 5) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свого паспорту (паспортів) для виїзду за кордон, інших документів, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Відповідно до вимог ст. 182 КПК України роз`яснити обвинуваченому, що в разі не виконання покладених на нього обов`язків, застава буде звернена в дохід держави та зарахована до спеціального фонду Державного бюджету України.
Попередити заставодавця, що в разі не виконання покладених на нього та самого обвинуваченого обов`язків, застава буде звернена в дохід держави та зарахована до спеціального фонду Державного бюджету України.
Встановити строк дії даної ухвали з 28 квітня 2020 року по 26 червня 2020 року включно.
У задоволенні клопотань захисника та обвинуваченого - відмовити.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом семи днів з дня її проголошення, а ОСОБА_5 - в той же строк, але з моменту вручення йому копії цієї ухвали суду.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Суддя ОСОБА_1