УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 листопада 2019 року

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю : представника власника майна адвоката ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві

клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_5 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 09 вересня 2016 року, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000204 від 07 квітня 2016 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.364 КК України,

ВСТАНОВИВ:
21 жовтня 2019 року адвокат ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_5 звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва з клопотанням про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 09 вересня 2016 року, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000204 від 07 квітня 2016 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.364 КК України, а саме на земельну ділянку з кадастровим номером :04:053:009, яка розташована в м. Українка Обухівського району Київської області та належить на праві власності ОСОБА_5 .

В обґрунтування клопотання зазначає, що ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 09 вересня 2016 року було задоволено клопотання слідчого СУ ГУ НП в Київській області ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000204 від 07 квітня 2016 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.364 КК України, накладено арешт на земельні ділянки, в тому числі і на земельну ділянку з кадастровим номером :04:053:009, яка розташована в м. Українка Обухівського району Київської області та належить на праві власності ОСОБА_5 .

Вважає, що у подальшому застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна відпала потреба, оскільки арешт на майно було накладено з метою запобігання незаконному заволодінню та можливому незаконному відчуженню спірного майна, та з метою збереження речових доказів. Зазначає, що арешт на майно накладено вже тривалий час, що давало змогу органу досудового розслідування надати докази того, що вказана земельна ділянка є предметом кримінального правопорушення.

Представник власника майна - адвокат ОСОБА_3 в судовому засіданні підтримав клопотання та просив скасувати арешт, накладений на земельну ділянку з кадастровим номером :04:053:009, яка розташована в м. Українка Обухівського району Київської області та належить на праві власності ОСОБА_5 , оскільки необхідність в арешті майна відпала.

Слідчий СУ ГУНП у Київській області ОСОБА_4 в питанні щодо задоволення клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_5 про скасування арешту майна поклався на розсуд суду. Вказав, що причетності ОСОБА_5 до кримінального провадження №0000204 від 07 квітня 2016 року не встановлено, жодним процесуальним статусом вона не наділена.

Слідчий суддя, заслухавши пояснення представника власника майна адвоката ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , вивчивши клопотання про скасування арешту майна та додані до нього матеріали, вважає, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно з ч.1 ст. 174 КПК підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчим суддею встановлено, що в провадженні СУ ГУНП у Київській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000204 від 07 квітня 2016 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.364 КК України.

Згідно до ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 09 вересня 2016 року було задоволено клопотання слідчого СУ ГУ НП в Київській області ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000204 від 07 квітня 2016 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.364 КК України, накладено арешт на земельні ділянки, в тому числі і на земельну ділянку з кадастровим номером :04:053:009, яка розташована в м. Українка Обухівського району Київської області та належить на праві власності ОСОБА_5 .

Як визначено в ухвалі слідчого судді від 23 жовтня 2013 року, арешт на майно накладено у зв`язку з тим, що воно є предметом кримінального правопорушення.

У відповідності до ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

ОСОБА_5 , як власник майна, не був присутнім при розгляді питання про арешт майна.

Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку про наявність у ОСОБА_6 права на звернення до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна.

Згідно до ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Відповідно до ч.11 ст.170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують ,що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення,пересування, передачі майна.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та /або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб,конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому п.1 ч.2 ст.170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Згідно ч.2 ст.173 ПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен врахувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт накладався у випадку, передбаченому п.1 ч.2 ст. 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння,що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт накладається у випадках, передбачених п.3, 4 ч.2 ст. 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п.2 ч.2 ст.170 цього Кодексу ) ;4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п.4 ч.2 ст.170 цього Кодексу); 5) розумність та спів розмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідно до ч.1 ст.321 ЦК України право власності є непорушним.

Згідно зі ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.

Згідно із ст.1 Конвенції про захист прав людини та основних свобод, кожна фізична або юридична особа має право володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права.

Разом з тим, ОСОБА_5 не є підозрюваною у даному кримінальному провадженні, обвинуваченою або особою, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, не є особою, щодо якої здійснюється провадження та щодо якої може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна. До цього часу жодній особі не пред`явлено підозру в кримінальному провадженні.

Викладені обставини свідчать про те, що ризики, які стали підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження, а саме арешту земельної ділянки з кадастровим номером :04:053:009, яка розташована в м. Українка Обухівського району Київської області та належить на праві власності ОСОБА_5 , на час розгляду клопотання про скасування арешту майна відпали, що обґрунтовано матеріалами доданими до клопотання та власником майна у судовому засіданні, не наведено жодних інших додаткових доводів в обґрунтування наявних ризиків, як підстави для подальшого втручання у права особи, в тому числі щодо позбавлення або обмеження права власності.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя приходить до висновку про відсутність в кримінальному провадженні даних, які б виправдовували подальше втручання держави у правомірне володіння ОСОБА_5 належним їй майном на підставі зазначених обставин, оскільки представником власника майна адвокатом ОСОБА_3 доведено, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба.

У зв`язку з чим, вважає доцільним скасувати арешт майна, накладений ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 09 вересня 2016 року, не вбачаючи потреби для подальшого застосування вказаного заходу забезпечення кримінального провадження, а відтак клопотання представника власника майна адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна підлягає задоволенню.

Керуючись вимогами ст. ст.170, 171, 173, 174, 309 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:
Клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_5 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 09 вересня 2016 року, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000204 від 07 квітня 2016 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.364 КК України задовольнити.

Скасувати арешт майна, накладений у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000204 від 07 квітня 2016 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.364 КК України, ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 09 вересня 2016 року (справа №761/31596/16-к, провадження №1-кс/761/19380/2016) на земельну ділянку з кадастровим номером :04:053:009, яка розташована в м. Українка Обухівського району Київської області та належить на праві власності ОСОБА_5 .

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1