Справа №639/9022/19
Провадження №1-кс/639/126/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
14 січня 2020 року м. Харків

Слідчий суддя Жовтневого районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , розглянувши клопотання прокурора прокуратури Харківської області ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000565 від 28.08.2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 191 КК України, -

в с т а н о в и в:
13.01.2020 року до Жовтневого районного суду м. Харкова надійшло клопотання прокурора прокуратури Харківської області ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000565 від 28.08.2019 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 191 КК України.

В поданому клопотанні прокурор просить накласти арешт на виявлені та вилучені під час обшуків документи та речі, а саме:

-в ході проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , власником яких є Управління житлово-комунального господарства, благоустрою та капітального будівництва Куп`янської міської ради;

-в ході проведення обшуку за адресою: м. Харків, вул. Гімназійна Набережна, буд. 16, офіс №100, власником яких являється ТОВ «Індіго груп»;

-в ході проведення обшуку за адресою: м. Харків, вул. Гімназійна Набережна, буд. 16, 2 поверх, власником яких являється КП «ОІТЦ»;

-в ході проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_2 , власником яких являється ОСОБА_3 ;

-в ході проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_3 , за місцем мешкання ОСОБА_4 , власником яких являється ОСОБА_4 ;

-в ході проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_4 , власником яких являється ОСОБА_4 ;

-в ході проведення обшуку за адресою: АДРЕСА_5 , за місцем мешкання ОСОБА_5 , власником яких являється ОСОБА_5 .

Вивчивши клопотання прокурора про арешт майна та додані до нього документи, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність повернення клопотання прокурору для усунення недоліків, з наступних підстав.
І. Так, вимогами ч. 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Згідно з ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:
1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;
2) перелік і види майна, що належить арештувати;
3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;
4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.
До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Згідно з пунктом 6 листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 05.04.2013 №223-558/0/4-13, у межах одного кримінального провадження клопотання про застосування заходів забезпечення вноситься щодо кожної особи окремо.
Як вбачається зі змісту клопотання, прокурор звернувся до суду із клопотанням про арешт майна вилученого в ході обшуків за різними адресами у різних осіб.
Слідчим суддею надавався дозвіл на обшук за кожною окремою адресою і, відповідно, клопотання про арешт майна повинно бути подане саме у зв`язку з виконанням ухвали слідчого судді про обшук.
Враховуючи вищевикладене, з дотриманням вимог ст. 170, ч. 2 ст. 171 КПК України, прокурором має бути подано окремі клопотання про арешт майна, виявленого та вилученого в ході проведення обшуків за кожною із адрес та щодо різних власників майна, із зазначенням окремо в кожному клопотанні:
- підстав, мети та обґрунтування необхідності арешту майна;
- переліку і виду майна, що належить арештувати;
- відомостей щодо власника чи володільця зазначеного майна, місцезнаходження юридичної особи чи місця проживання фізичної особи, якій належить це майно, у разі наявності відомості про засоби зв`язку, що є необхідним для виклику зазначених осіб у судове засідання при розгляді питання про арешт майна.
При прийнятті зазначеного рішення слідчим суддею враховується, що в ухвалі Харківського апеляційного суду від 15.04.2019 року по справі №646/9169/18 (провадження 11сс/818/538/19) викладена аналогічна правова позиція щодо необхідності звернення слідчого чи прокурора до суду із окремими клопотаннями про арешт майна, яке вилучалось за різними адресами, у різних власників та на підставі окремих ухвал слідчого судді.

ІІ. Крім цього, з наданих до суду матеріалів встановлено, що 27.12.2019 року проведено обшуки, в ході проведення яких вилучено речі та документи, про арешт яких прокурором заявляється клопотання.
Згідно з абз. 2 ч. 5 ст. 172 КПК України, у разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.
Клопотання про арешт майна прокурором надійшло до Жовтневого районного суду м. Харкова 11 січня 2020 року.
Разом із цим, в клопотанні прокурором не надано жодного обґрунтування на підтвердження того факту, що прокурором дотримано визначені абз. 2 ч. 5 ст. 172 КПК України строки для подання до суду клопотання про арешт майна, вилученого під час обшуку.

Відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.
Враховуючи вищевикладене, клопотання про арешт майна необхідно повернути прокурору для усунення недоліків, що зазначені в цій ухвалі, протягом сімдесяти двох годин з моменту отримання копії ухвали.
На підставі викладеного, керуючись вимогами ст.ст. 171, 172, 309 КПК України, слідчий суддя, -

п о с т а н о в и в:
Клопотання прокурора прокуратури Харківської області ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000565 від 28.08.2019 року - повернути прокурору для усунення недоліків, що зазначені в цій ухвалі, протягом 72 (сімдесят двох) годин з моменту отримання копії ухвали.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1