ВАСИЛЬКІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 362/3050/20
Провадження № 1-кс/362/794/20
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
16 червня 2020 року Васильківський міськрайонний суд Київської області у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участі секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши клопотання слідчого СВ Васильківського ВП ГУ НП в Київській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Васильківського відділу Києво-Святошинської місцевої прокуратури ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0001089 від 04.06.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 та ч.2 ст. 186 КК України,
в с т а н о в и в:
15.06.2020 року до Васильківського міськрайонного суду Київської області звернувся слідчий СВ Васильківського ВП ГУ НП в Київській області ОСОБА_3 із клопотанням в якому просив накласти арешт на мобільний телефон марки «iPhone 5S» (IMEI НОМЕР_1 ) із sim-карткою мобільного оператора «Київстар» № НОМЕР_2 та портативну колонку «Air Music» зеленого кольору із забороною користування та розпорядження ними.

Клопотання слідчого мотивовано тим, що в провадженні СВ Васильківського ВП ГУ НП в Київській області перебувають матеріали кримінального провадження №0001089 від 04.06.2020 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 289 та ч. 2 cт. 186 КК України.

Відомості до Єдиного реєстру досудового розслідування внесені за фатом того, що 04.06.2020 року надійшло звернення від ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про те, що 03.06.2020 року, близько 22 год. 30 хв., невідома особа, шляхом вільного доступу незаконно заволоділа мопедом марки «Suzuki», який знаходився на території домоволодіння розташованого за адресою: АДРЕСА_1 .

Також 11.06.2020 року до Васильківського ВП ГУ НП в Київській області надійшла заява від ОСОБА_6 про те, що перебуваючи на березі річки по вул. Незалежності в с. Кожухівка, Васильківського району, Київської області невідома особа відкрито заволоділа мобільним телефоном марки "Iphone 5 S".

В ході проведення огляду місця події навпроти буд АДРЕСА_2 гр. ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 добровільно видав працівникам поліції мобільний телефон марки «iPhone 5S» (IMEI НОМЕР_1 ) та портативну колонку «Air Music» зеленого кольору, крім того в ході проведення огляду місця події на трав`яному покритті було виявлено sim-карту мобільного оператора «Київстар» № НОМЕР_2 , які було упаковано до паперового конверту світло-сірого кольору.

Слідчий в клопотанні вказав, враховуючи, що мобільний телефон марки «iPhone 5S» (IMEI НОМЕР_1 ) із sim-карткою мобільного оператора «Київстар» № НОМЕР_2 та портативна колонка «Air Music» зеленого кольору є предметом кримінально протиправних дій, містить відомості, які можуть бути використані як доказ обставин, що встановлюються під час кримінального провадження та у розумінні п. 3 ч. 2 ст. 167 КПК України є тимчасово вилученим майном, оскільки є предметом кримінального правопорушення, з метою повного, всебічного та неупередженого проведення досудового розслідування, проведення необхідних експертиз, отримання доказів, збереження речових доказів, щодо вчинення кримінального правопорушення в органу досудового розслідування виникла необхідність у накладенні арешту на вказане майно.

Прокурор та слідчий в судове засідання не з`явилися, слідчий надав заяву про розгляд клопотання у його відсутності, клопотання підтримав та просив його задовольнити.

Власник майна до суду не з`явився, повідомлений про розгляд клопотання належним чином, що ні є перешкодою для розгляду клопотання.

Згідно ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Вивчивши матеріали клопотання, кримінальне провадження за № 0001089 від 04.06.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.289 КК України, слідчий суддя дійшов до наступного висновку.

Слідчим суддею встановлено, що у провадженні СВ Васильківського ВП ГУНП в Київській області перебувають матеріали кримінального провадження за №0001089 від 04.06.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 289, ч.2 ст.186 КК України (а.с.3-4).

Відповідно до протоколу огляду місця події від 12.06.2020 року вбачається, що вилучено під час огляду мобільний телефон марки «iPhone 5S» (IMEI НОМЕР_1 ) із sim-карткою мобільного оператора «Київстар» № НОМЕР_2 , портативну колонку «AirMusic» зеленого кольору у ОСОБА_7 (а.с.7)

Постановою слідчого СВ Васильківського ВП ГУ НП в Київській області ОСОБА_8 від 13.06.2020 року вилучені під час огляду 12.06.2020 року, мобільний телефон марки «iPhone 5S» (IMEI НОМЕР_1 ) із sim-карткою мобільного оператора «Київстар» № НОМЕР_2 , портативну колонку «AirMusic» зеленого кольору, визнано речовими доказами (а.с. 8).

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК Українита судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб; умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Статтями 7, 16 КПК України встановлено, що загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченим цим Кодексом.

Відповідно до ст. 8 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 рокукожен має право на повагу до свого приватного і сімейного життя, до свого житла і кореспонденції. Органи державної влади не можуть втручатись у здійснення цього права, за винятком випадків, коли втручання здійснюється згідно із законом і є необхідним у демократичному суспільстві в інтересах національної та громадської безпеки чи економічного добробуту країни, для запобігання заворушенням чи злочинам, для захисту здоров`я чи моралі або для захисту прав і свобод інших осіб.

Згідно ч. 2 ст.168 КПК Українитимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

У відповідності до положень ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98КПК України.

За змістом статті 98, пункту 1 частини 2 та частини 10 статті 170 КПК України, арешт майна, метою якого є збереження речових доказів, накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що це майно є матеріальними об`єктами, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Положення ч. 2 ст. 173 КПК України передбачають, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу);4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Враховуючи, що слідчим доведено необхідність застосування арешту, з метою всебічного, повного і неупередженого дослідження всіх обставин кримінального правопорушення, проведення експертиз, а також з урахуванням того, що вказане у клопотанні майно відповідає критеріям визначеним ст. 98 КПК України, а саме могло зберегти на собі сліди злочину та містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, визнано постановою слідчого СВ Васильківського ВП ГУ НП в Київській області від 13.06.2020 року речовим доказом, а не накладення арешту може призвести до його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення або подальшого використання, слідчий суддя прийшов до висновку, про наявність достатніх підстав для арешту майна, а відтак клопотання підлягає до задоволення.

На підставі наведеного та керуючись статтями 22, 98, 107, 167, 170, 171, 172, 173, 309 КПК України, слідчий суддя,

п о с т а н о в и в:
Клопотання слідчого СВ Васильківського ВП ГУ НП в Київській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Васильківського відділу Києво-Святошинської місцевої прокуратури ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0001089 від 04.06.2020 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 289 та ч.2 ст. 186 КК України задовольнити.
Накласти арешт на тимчасово вилучене майно в ході проведення огляду 12.06.2020 року, у гр. ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 мобільний телефон марки «iPhone 5S» (IMEI НОМЕР_1 ) та портативну колонку «Air Music» зеленого кольору, з метою збереження речових доказів та до часу встановлення фактичних обставин кримінального провадження, передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України, із забороною користування та розпорядження ними.
Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково за ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, їх захисника, іншого власника або володільця майна, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба.
Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня отримання її копії.

Слідчий суддя ОСОБА_9