Білоцерківський міськрайонний суд Київської області
Справа № 357/2537/20
У Х В А Л А

"20" травня 2020 р. м. Біла Церква
Білоцерківський міськрайонний суд Київської області:
у складі: головуючого - судді: ОСОБА_1 ,
секретар судового засідання: ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду № 1 в м. Біла Церква питання про виправлення описки в ухвалі Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 14.04.2020 за поданням заступника начальника Білоцерківського міськрайонного відділу філії Державної установи «Центр пробації» у місті Києві та Київській області Міністерства юстиції України ОСОБА_3 про розстрочку виплати несплаченої суми штрафу стосовно засудженого ОСОБА_4 відповідно до закону,

У С Т А Н О В И В:

Ухвалою Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 14.04.2020 в задоволенні подання заступника начальника Білоцерківського міськрайонного відділу філії Державної установи «Центр пробації» у місті Києві та Київській області Міністерства юстиції України ОСОБА_3 про розстрочку виплати несплаченої суми штрафу стосовно засудженого ОСОБА_4 відповідно до закону відмовлено.

Судом встановлено, що при постановленні ухвали в описовій та резолютивній частинах допущено описку, а саме помилково зазначено, що вирок від 06.11.2019, яким засуджений ОСОБА_4 винесено Білоцерківським міськрайонним судом Київської області замість дійсного Голосіївським районним судом м. Києва, що вимагає виправлення.

Відповідно до ч. 2 ст. 379 КПК України питання про внесення виправлень суд вирішує в судовому засіданні. Учасники судового провадження повідомляються про дату, час і місце засідання. Неприбуття у судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені, не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

У відповідність до ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування судового процесу за допомогою технічних засобів не здійснюється.

Дослідивши матеріали кримінального провадження, суд вважає, що допущена описка підлягає виправленню.

Відповідно до ст. 379 КПК України суд має право за власної ініціативи або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.

Виходячи із аналізу зазначеної норми, незмінність є елементом законної сили судового рішення, але не правовим наслідком набрання ним цієї сили; вона є властивістю рішення суду як процесуального документу, як акта правосуддя, що набувається ним незалежно від набрання законної сили. Моменти набрання судовим рішенням законної сили та виникнення у нього властивості незмінності різні. Незмінним судове рішення стає ще до набрання ним законної сили; статичний елемент законності судового рішення не вичерпується виключністю та неспростовністю, а включає в себе також властивість незмінності.

Передбачену цією статтею, а також ч.5 ст.371 КПК України, можливість усунення судом окремих недоліків свого рішення не можна вважати його зміною. Саме тому деякі недоліки судового рішення можуть бути усунені судом, який ухвалив рішення шляхом виправлення описок.

Описка це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова, тощо) помилка в ухвалі, яка допущена під час його письмово-вербального викладу, і в жодному випадку, не може свідчити про необізнаність суду у нормах процесуального права.

Суд, користуючись таким правом, вважає за можливе виправити описку.

Керуючись ст. 379 КПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В :

Виправити описку, допущену в описовій та резолютивній частинах ухвали Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 14.04.2020, зазначивши, що вирок від 06.11.2019, яким засуджено ОСОБА_4 у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 185 КК до покарання у виді штрафу в розмірі 50 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 850 гривень винесено Голосіївським районним судом м. Києва.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СуддяОСОБА_1