ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-кп/803/1949/20 Справа № 175/367/19 Суддя у 1-й інстанції - ОСОБА_1 Суддя у 2-й інстанції - ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 липня 2020 року м. Дніпро

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Дніпровського апеляційного суду у складі:
головуючого судді ОСОБА_2 ,
суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
за участю
секретаря судового засідання ОСОБА_5
прокурора ОСОБА_6
обвинуваченого ОСОБА_7
захисника ОСОБА_8
представника потерпілих ОСОБА_9
розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційні скарги обвинуваченого ОСОБА_7 та його захисника ОСОБА_8 на ухвалу Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 06 травня 2020 року про продовження строку дії запобіжного заходу щодо ОСОБА_7 , обвинуваченого за ч. 1 ст. 263, ч. 4 ст. 187 КК України у вигляді тримання під вартою,-

ВСТАНОВИЛА:

Ухвалою Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 06 травня 2020 року було продовжено обвинуваченому ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 04 липня 2020 року включно.
Ухвала суду першої інстанції обгрунтована тим, що ризики, передбачені ст.177 КПК України не змінились, продовжують існувати, оскільки ОСОБА_10 , усвідомлюючи передбачену законом відповідальність, що загрожує у разі доведеності вини за вчинення інкримінованого злочину, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України (покарання у виді лише позбавлення волі на строк від 8 до 15 років), а тому може переховуватися від суду, тобто може здійснити дії, передбачені п.1 ч.1 ст.177 КПК України; може вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки не має офіційного джерела доходів, тобто може здійснити дії, передбачені п.5 ч.1 ст.177 КПК України; а також ОСОБА_7 може незаконно впливати на ОСОБА_11 , який у зв`язку з цим утримується окремо від них, а також впливати і на потерпілих, за заявою яких до них застосовані заходи безпеки, тобто може здійснити дії, передбачені п.3 ч.1 ст.177 КПК України.
Не погоджуючись з ухвалою суду першої інстанції, захисник ОСОБА_8 подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати ухвалу суду першої інстанції.
Апеляційну скаргу обґрунтовує тим, що в судове засідання, призначене 06.05.2020 року він не зміг прибути та подав клопотання про відкладення розгляду справи, та вважає, що суд першої інстанції повинен був перенести судовий розгляд на інший день, або надати ОСОБА_7 можливість обрати собі іншого захисника за бажанням.
Захисник також вважає, що суд першої інстанції в порушення вимог закону продовжив обвинуваченому запобіжний захід оскільки обвинувачений ОСОБА_7 взагалі не був сповіщений, що йому потрібно обрати іншого захисника на одну процесуальну дію, і взагалі йому не було відомо, що стосовно нього вирішується питання про продовження строків запобіжного заходу.
Про призначення ОСОБА_7 захисника з безоплатної допомоги, йому також не було відомо, він не мав можливості встановити, чи не є у нього з цим захисником конфлікт інтересів, а у разі погодження цього захисника, не мав жодної можливості обговорити з ним тактику захисту, таким чином отримати належну правову допомогу.
Обвинувачений ОСОБА_7 також подав апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу суду першої інстанції скасувати.
Апеляційну скаргу обґрунтовує тим, що ні він, ні його захисник в судовому засіданні участі не приймали, призначаючи захисника на одну процесуальні дію, суд порушив право на захист ОСОБА_7 , оскільки йому не було надано жодної можливості обговорити з ним тактику захисту та отримати належну правову допомогу.
Заслухавши суддю-доповідача, учасників апеляційного провадження, вивчивши надані матеріали, колегія суддів вважає, що апеляційні скарги не підлягають задоволенню з таких підстав.
Відповідно до класифікації, визначеної ст. 12 КК України, кримінальні правопорушення, передбачені ч. 1 ст. 263, ч. 4 ст. 187 КК України, у яких обвинувачується ОСОБА_7 , відносяться до тяжких та особливо тяжких злочинів, тому відповідно до ст. 52 КПК України участь захисника у кримінальному провадженні є обов`язковою.
Відповідно до ч. 1 ст. 53 КПК України, слідчий, прокурор, слідчий суддя чи суд залучають захисника для проведення окремої процесуальної дії в порядку, передбаченому статтею 49 цього Кодексу, виключно у невідкладних випадках, коли є потреба у проведенні невідкладної процесуальної дії за участю захисника, а завчасно повідомлений захисник не може прибути для участі у проведенні процесуальної дії чи забезпечити участь іншого захисника або якщо підозрюваний, обвинувачений виявив бажання, але ще не встиг залучити захисника або прибуття обраного захисника неможливе.
Як вбачається з матеріалів провадження, ОСОБА_7 ухвалою суду від 03.02.2020 року був видалений з зали судового засідання на весь час судового розгляду кримінального провадження.
Захисник ОСОБА_8 , який діє в інтересах ОСОБА_7 подав клопотання про відкладення розгляду справи у зв`язку з неможливістю його прибуття, тому суд першої інстанції залучив захисника для проведення окремої процесуальної дії в порядку, передбаченому статтею 49 КПК України, а саме для розгляду клопотання прокурора про продовження строку дії запобіжного заходу.
Колегія суддів не приймає доводи апеляційних скарг обвинуваченого та його захисника, оскільки вважає, що права обвинуваченого не були порушені.
Враховуючи вищевикладене, колегія суддів не вбачає порушень вимог кримінального процесуального закону, які б давали підстави для скасування ухвали суду першої інстанції, тому у задоволенні апеляційних скарг необхідно відмовити, а ухвалу від 06 травня 2020 року залишити без змін.
Керуючись ст.ст. 404, 407 КПК України, колегія суддів, -
ПОСТАНОВИЛА:
Апеляційні скарги обвинуваченого ОСОБА_7 та його захисника ОСОБА_8 на ухвалу Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 06 травня 2020 року про продовження строку дії запобіжного заходу щодо ОСОБА_7 , обвинуваченого за ч. 1 ст. 263, ч. 4 ст. 187 КК України у вигляді тримання під вартою залишити без задоволення.

Ухвалу Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області від 06 травня 2020 року про продовження строку дії запобіжного заходу щодо ОСОБА_7 , обвинуваченого за ч. 1 ст. 263, ч. 4 ст. 187 КК України у вигляді тримання під вартою залишити без змін.
Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4