Справа № 569/6253/20
У Х В А Л А

23 квітня 2020 року м. Рівне

Рівненський міський суд

Рівненської області в особі

слідчого судді ОСОБА_1 ,

з участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

та його захисника адвоката ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Рівне клопотання слідчого СВ Рівненського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області ОСОБА_4 , яке погоджено з прокурором Рівненської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Гориньград -2, Рівненського району, Рівненської області, українця, громадянина України, неодруженого, непрацюючого, мешканця АДРЕСА_1 , не судимого, підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України,

в с т а н о в и в:

До Рівненського міського суду надійшло клопотання слідчого СВ Рівненського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області ОСОБА_4 , яке погоджено із прокурором Рівненської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 .

На обґрунтування клопотання зазначено, що 22 квітня 2020 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, яке вчинене за наступних обставин.

ОСОБА_5 , у період часу з 22.00 год. 17.04.2020 по 02.00 год. 18.04.2020, точного часу досудовим розслідуванням не встановлено, перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, у кімнаті АДРЕСА_2 , на ґрунті особистих неприязних відносин, умисно наніс ОСОБА_7 , численні удари кулаками рук та ногами по обличчю та в область грудної клітки, внаслідок чого заподіяв йому тілесні ушкодження, небезпечні для життя в момент заподіяння, у вигляді закритої тупої травми грудей з переломом грудини, чисельними переломами ребер та ушкодженням органів грудної порожнини, від яких потерпілий помер на місці.

На думку слідчого, існують підстави вважати, що підозрюваний буде незаконно впливати на свідків, переховуватися від органів досудового розслідування та суду, враховуючи строк покарання у разі визнання його винним, вчинити інше кримінальне правопорушення.

В судовому засіданні прокурор та слідчий клопотання підтримали та просили застосувати до ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою. Застосування більш м`яких запобіжних заходів не зможе забезпечити своєчасного проведення основних слідчих дій та контролю за місцем перебування підозрюваного.

Підозрюваний ОСОБА_5 та його захисник адвокат ОСОБА_6 проти застосування запобіжного заходу у вигляді тримання вартою не заперечували строком 30 днів.

Слідчий суддя, заслухавши сторони кримінального провадження, дослідивши надані матеріали, дійшов висновку про таке.

Слідчим відділом Рівненського відділу поліції ГУНП в Рівненській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесене 10.03.2020 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002042 від 19.04.2020, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121 КК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Частиною 1 статті 194 КПК на слідчого суддю під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу покладений обов`язок встановити існування наступних складових:

-чи доведені обставини, які свідчать про обґрунтованість підозри;

-чи наявні ризики, передбачені статтею 177 КПК, та на які вказує слідчий;

-чи не є достатнім застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.

Тлумачення наведених вище процесуальних норм у їх логічному зв`язку з положеннями Глави 4 КПК приводить слідчого суддю до висновку, що під час вирішення питання щодо застосування до особи запобіжних заходів оцінка наданих сторонами доказів має спрямовуватися не на досягнення остаточного переконання у винуватості особи у вчиненні інкримінованого правопорушення, а має на меті встановити, чи є підозра обґрунтованою.

Згідно з положеннями статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод нікого не може бути позбавлено свободи, крім установлених цією статтею Конвенції випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.

Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст.9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідчий суддя приймає до уваги, що згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «K.F. проти Німеччини» обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватись арешт, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин.

Крім того, Європейський Суд з прав людини у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» зазначив, що факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення.

Отже на початковій стадії розслідування, що має місце у даному випадку, суд, оцінюючи обґрунтованість підозри, не повинен пред`являти до наданих доказів таких же високих вимог, як при формулюванні остаточного обвинувачення при направлені справи до суду.

З огляду на зазначене, слідчий суддя вважає, що наданими органом досудового розслідування матеріалами достатньою мірою підтверджується наявність в діях підозрюваного ОСОБА_5 ознак інкримінованого злочину.

Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя відмічає, що ризиком у даному випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.

Надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування, слідчий суддя вважає, що такі дії цілком ймовірними з огляду на покарання, яке загрожує підозрюваному у випадку визнання його винуватим у скоєнні інкримінованого злочину.

Керуючись наведеним, суд враховує суспільну небезпеку інкримінованого кримінального правопорушення, особу підозрюваного, обставити вчиненого кримінального правопорушення.

У силу ст. 178 КПК слідчий суддя враховує вагомість доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, його репутацію, тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого йому діяння.

При цьому суд відмічає наявність у підозрюваного постійного місця проживання, останній не одружений, дітей, утриманців не має, не судимий.

Санкція ч. 2 ст. 121 КК України, за якою підозрюється ОСОБА_5 передбачає позбавлення волі на строк від 7 до 10 років позбавлення волі.

Таким чином, існує ризик того, що підозрюваний може ухилятись від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків.

Відповідно до п.4 ч. 2 ст. 183 КПК запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад 5 років.

Зазначене приводить до висновку, що встановлені вище обставини є вагомими для обрання відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК слідчий суддя має право при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не визначати розмір застави щодо злочину, вчиненого проти життя та здоров"я особи, що призвело до загибелі людини.

На підставі викладеного, керуючись ст. 176-179, 183, 193, 194, 309 КПК України, слідчий суддя,

п о с т а н о в и в :

Клопотання слідчого СВ Рівненського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Рівненській області ОСОБА_4 , яке погоджено з прокурором Рівненської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 - задовольнити.

Застосувати відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, запобіжний захід у виді тримання під вартою строком 60 (шістдесят) днів.

Взяти ОСОБА_5 під варту в залі суду.

Строк тримання під вартою ОСОБА_5 рахувати з моменту взяття під варту, а саме з 11 год. 30 хв. 23 квітня 2020 року

Строк дії ухвали до 22 червня 2020 року, тобто в межах строку досудового розслідування.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Рівненського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1