пр. № 1-кс/759/1303/20
ун. № 759/3732/20
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
28 лютого 2020 року м. Київ

Слідчий суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Києва клопотання слідчого слідчого відділу Святошинського управління поліції ГУНП у м. Києві ОСОБА_5 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури № 8 ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянина України, українця, з середньою освітою, не одруженого, не працюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого частиною 2 статті 186 Кримінального кодексу України, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий слідчого відділу Святошинського управління поліції ГУ Національної поліції у м. Києві ОСОБА_7 звернувся до Святошинського районного суду м. Києва із клопотанням, за змістом якого просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою терміном на 60 (шістдесят) діб.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що слідчим відділом Святошинського управління поліції ГУ Національної поліції у м. Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001057, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 21.02.2020 року, у якому ОСОБА_4 повідомлено про підозру за вчинення ним злочину, передбаченого частиною 2 статті 186 Кримінального кодексу України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 за попередньою змовою з ОСОБА_8 , 17.02.2020 року приблизно о 15 годині 30 хвилин, знаходячись на загальному коридорі будинку АДРЕСА_2 , із застосуванням насильства, яке не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого, відкрито викрав чуже майно, яке належить ОСОБА_9 , завдавши потерпілому матеріальну шкоду на загальну суму 3299 гривень.

Так, ОСОБА_4 , 17.02.2020 року приблизно о 15 годині, за попередньою домовленістю зустрівся з ОСОБА_8 та направились до будинку № 5-Б по вул. Булгакова в м. Києві. Знаходячись на загальному коридорі 3-го поверху 2-го парадного будинку № 5-Б по вул. Булгакова в м. Києві, вони звернули увагу на раніше не знайомого їм ОСОБА_9 , котрий виходив з ліфту. При цьому, він звернув увагу на мобільний телефон, який останній тримав у руці, який вирішив відкрито викрасти, з метою обернення на свою користь та особистого збагачення.

З метою реалізації свого злочинного умислу та особистого збагачення, направленого на відкрите викрадення чужого майна, ОСОБА_4 спільно з ОСОБА_8 заштовхнули ОСОБА_9 у ліфтову кабіну та піднялись на 9-й поверх будинку. Знаходячись на 9-му поверсі 2-го парадного будинку АДРЕСА_2 , з метою уникнення можливого опору, підійшли до ОСОБА_9 та ОСОБА_4 наніс останньому удари в область голови, в результаті чого той впав на підлогу. Подолавши, таким чином, опір та переслідуючи мотив, направлений на заволодіння чужим майном, з метою подальшого його обернення на свою користь та особистого збагачення, ОСОБА_8 вихопив з руки ОСОБА_9 , котрий лежав на підлозі, належне йому майно, а саме: мобільний телефон «Neffos» ІМЕІ 1: НОМЕР_1 , ІМЕІ 2: НОМЕР_2 , завдавши потерпілому матеріальну шкоду на суму 3299 гривень. Відкрито викравши чуже майно, яке належить ОСОБА_9 , ОСОБА_10 спільно із ОСОБА_8 з місця вчинення злочину втекли, розпорядившись в подальшому викраденим на власний розсуд.

Таким чином, є підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_4 , вчинив умисні дії, які виразились у відкритому викраденні чужого майна, із застосуванням насильства, яке не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого, за попередньою змовою групою осіб, повторно, тобто тяжкий злочин, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до шести років.

26.02.2020 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого частиною 2 статті 186 Кримінального кодексу України.

У клопотанні про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий зазначає про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованого йому злочину, що повністю підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами.

Крім того, слідчий зазначає, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною 1 статті 176 Кримінального процесуального кодексу України, не зможе запобігти ризикам визначених у положеннях статті 177 Кримінального процесуального кодексу України.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав з викладених у ньому підстав. Крім того, просив суд долучити до матеріалів клопотання копію вироку Святошинського районного суду м. Києва від 10.05.2018 року.

Підозрюваний зазначив, що бажає сам захищати свої інтереси та не потребує правової допомоги. Заперечував проти задоволення клопотання та просив застосувати більш м`який запобіжний захід.
Суд, вислухавши думку учасників справи, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного висновку.

Судом встановлено, що слідчим відділом Святошинського управління поліції ГУ Національної поліції у м. Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001057, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 21.02.2020 року, у якому ОСОБА_4 повідомлено про підозру за вчинення ним злочину, передбаченого частиною 2 статті 186 Кримінального кодексу України.

Як передбачено статтею 177 Кримінального процесуального кодексу України підставою для застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною 1 цієї статті.

Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя виходить з практики Європейського суду з прав людини (рішення «Нечипорук і Йонкало проти України»), відповідно до якої «обґрунтована підозра» означає наявність фактів чи інформації, які могли б переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що особа, можливо, вчинила злочин.

Обгрунтовуючи висунуту підозру ОСОБА_4 сторона обвинувачення посилається та надає слідчому судді наступні докази: протокол прийняття заяви про вчинення кримінального правопорушення від 20.02.2020 року; протокол огляду місця події від 20.02.2020 року; протокол допиту потерпілого від 21.02.2020 року; довідками; протокол огляду місця події від 29.02.2020 року; пояснення від 24.02.2020 року; протокол пред`явлення особи для впізнання від 26.02.2020 року; протокол допиту підозрюваного від 26.02.2020 року; інші матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Згідно вимог статті 178 Кримінального процесуального кодексу України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, крім ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: тяжкість покарання, що загрожує особі у разі визнання обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він обвинувачується; наявність судимостей у обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше, а також інші обставини зазначені в законі.

Відповідно до частини 1 статті 183 Кримінального процесуального кодексу України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Вирішуючи питання про застосування підозрюваному запобіжного заходу суддя враховує не тільки положення, які передбачені КПК, а й вимоги пунктів 3 і 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою законом процедурою. При цьому ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватись виключно на підставі суворості можливого судового рішення.

Разом з тим, клопотання не містить переконливого обґрунтування припущень слідчого про наявність у підозрюваного наміру перешкоджати ходу досудового розслідування у такий спосіб, що застосування більш м`якого запобіжного заходу буде недостатнім для запобігання ризикам, передбаченими ст. 177 КПК України. Доводи, які зазначені в клопотанні слідчого про застосування запобіжного заходу щодо можливості переховування підозрюваного від органів досудового слідства та суду, не знайшли свого підтвердження, а відтак є непропорційними легітимній меті, яка ставиться до застосування запобіжних заходів.

Відповідно до частини 4 статті 194 Кримінального процесуального кодексу України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

За вказаних обставин, проаналізувавши всі надані сторонами докази та дані про особу підозрюваного, слідчий суддя не знаходить підстав для задоволення клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Водночас, зважаючи на необхідність дотримання цілей кримінального провадження, принципів публічності, змагальності сторін та свободи в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості, слідчий суддя, з метою забезпечення виконання підозрюваним, покладених на нього процесуальних обов`язків, у зв`язку з тим що в ході розгляду клопотання доведено обґрунтованість підозри та наявність існування ризиків, передбачених статтею 177 Кримінального процесуального кодексу України, приходить до висновку про наявність підстав для застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, оскільки саме такий запобіжний захід на думку слідчого судді, зможе запобігти ризикам передбаченим статтею 177 Кримінального процесуального кодексу України, та забезпечити його належну процесуальну поведінку.

На підставі викладеного, керуючись статтями 176- 178, 182, 183, 193, 194, 196, 309, 310 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого слідчого відділу Святошинського управління поліції ГУНП у м. Києві ОСОБА_5 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури № 8 ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, громадянина України, українця, з середньою освітою, не одруженого, не працюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого частиною 2 статті 186 Кримінального кодексу України задовольнити частково .
Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, заборонивши йому в період дії запобіжного заходу на строк з 28.02.2020 року по 27.04.2020 року включно залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 .
Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 наступні обов`язки:
- прибувати до слідчого Святошинського УП ГУНП у місті Києві, прокурора Київської місцевої прокуратури № 8 та суду за першою вимогою;
- заборонити підозрюваному ОСОБА_4 залишати місце свого проживання, а саме: АДРЕСА_1 ., цілодобово;
- здати на зберігання слідчому Святошинського УП ГУНП в м. Києві, який здійснює досудове розслідування кримінального провадження, свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
- уникати спілкування із свідками, особами, які брали участь в якості понятих під час проведення слідчих, процесуальних дій.
Встановити строк дії ухвали до27.04.2020 року.
Ухвалу про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту передати для виконання до слідчого управління Святошинського управління поліції ГУ НП у м. Києві.
Контроль за виконанням даного запобіжного заходу покласти на органи внутрішніх справ за місцем проживання підозрюваного ОСОБА_4 .
Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з часу проголошення, а підозрюваному з часу отримання її копії.

Слідчий суддя ОСОБА_1