печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
13 березня 2020 року слідчий суддя Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурорів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , захисників-адвокатів ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , підозрюваного ОСОБА_7 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві клопотання старшого слідчого СВ Печерського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_8 про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_1 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 296 КК України,
ВСТАНОВИВ:
13.03.2020 року старший слідчий СВ Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції в місті Києві ОСОБА_8 , за погодженням з прокурором Київської місцевої прокуратури №6 м. Києва ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту підозрюваному ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Обґрунтовуючи клопотання слідчий посилається на те, що в провадженні слідчого відділу Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції в м. Києві знаходяться матеріали об`єднаного кримінального провадження, внесеного 12.03.2020 року, до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001146, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3, ч. 4 ст. 296, ч. 1 ст. 263 КК України.

Прокурори у судовому засіданні клопотання підтримали в повному обсязі, з викладених в ньому підстав.

Підозрюваний та його захисники заперечили щодо задоволення клопотання. Просили відмовити у застосуванні запобіжного заходу, або затосувати більш м`який запобіжний захід.

Заслухавши думку сторони обвинувачення, підозрюваного, його захисника, дослідивши клопотання та докази, якими обґрунтовується клопотання, слідчий суддя дійшов такого висновку.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 12.03.2020, приблизно о 11 годині 30 хвилин, ОСОБА_9 ІНФОРМАЦІЯ_3 , спільно з ОСОБА_10 ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_5 , та з іншими невстановленими досудовим розслідуванням особами перебуваючи у столичному Конгресно-виставковому центрі «Парковий», що за адресою: м. Київ, вул. Паркова дорога 16-А, вчинили хуліганські дії.

Так, досудовим розслідуванням встановлено, що 12.03.2020 близько 11 години 30 хвилин у ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_5 , ОСОБА_10 ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_9 ІНФОРМАЦІЯ_3 та з іншими невстановленими досудовим розслідуванням особами, які перебували у громадському місці, а саме в столичному Конгресно-виставковому центрі «Парковий», що за адресою: м. Київ, вул. Паркова дорога 16-А, під час представництва «Національної платформи примирення та єдності» радником секретаря Ради національної безпеки і оборони ОСОБА_11 , виник злочинний умисел направлений на вчинення хуліганства.

Реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_7 12.03.2020 близько 11 години 33 хвилин перебуваючи у залі столичного Конгресно-виставкового центру «Парковий», що за адресою: м. Київ, вул. Паркова дорога 16-А, грубо порушуючи громадський порядок, з мотивів явної неповаги до суспільства, що виразилось в зневажливому ставленні до громадського порядку та існуючих у суспільстві загальновизнаних правил поведінки і моральності, демонструючи байдуже ставлення до суспільних відносин, не дотримуючись правил поведінки, під час представництва «Національної платформи примирення та єдності» радником секретаря Ради національної безпеки і оборони ОСОБА_11 , почав у грубій словесній формі ображати честь та гідність останнього.

Після чого, у залі столичного Конгресно-виставкового центру «Парковий», що за адресою: м. Київ, вул. Паркова дорога 16-А, між ОСОБА_7 , ОСОБА_10 , ОСОБА_9 та іншими невстановленими досудовим розслідуванням особами почалась штовханина. В цей час, інші громадяни, які перебували у вищевказаному приміщенні під час представництва «Національної платформи примирення та єдності» намагались розборонити, та припинити хуліганські дії останніх, однак ОСОБА_7 продовжуючи свій спільний злочинний умисел направлений на вчинення хуліганських дій з мотивів явної неповаги до суспільства, з особливою зухвалістю почав штовхати радника секретаря Ради національної безпеки і оборони ОСОБА_11 .

Таким чином, ОСОБА_7 своїми умисним діями, які виразились у хуліганстві, тобто у грубому порушенні громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства пов`язаним з опором іншим громадянам які припиняли хуліганські дії, що супроводжувалися особливою зухвалістю, підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 3 ст. 296 КК України.

13.03.2020 року ОСОБА_7 повідомлено про те, що він підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 296 КК України.

Підозра ОСОБА_7 повністю підтверджується зібраними по кримінальному провадженню доказами.

Відповідно до положень ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватись від органів досудового розслідування та суду, оскільки враховуючи репутацію та соціальні зв`язки підозрюваного, а саме те, що ОСОБА_7 ніде не працює, легальних джерел доходу не має, не має міцних соціальних зв`язків, йому було повідомлено про підозру у вчиненні злочину середньої тяжкості, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення полі на строк від двох до п`яти років і з огляду на високий рівень суспільної небезпечності кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_7 , тяжкість покарання, яке загрожує йому у разі визнання його винним, дають достатні підстави про існування такого ризику.

Згідно зі ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.

Крім того, згідно з п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Виходячи з наявних в матеріалах даних, з пояснень підозрюваного, протоколів допиту свідків, підозрюваного, слідчий суддя дійшов висновку про обґрунтованість підозри ОСОБА_7 у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 296 КК України.

Згідно з ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Вирішуючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, слідчий суддя враховує тяжкість покарання за ч. 1 ст. 259 КК України, особу підозрюваного та доходить висновку, що докази та обставини, на які посилається слідчий у клопотанні, дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, офіційно не працевлаштований, утриманців (непрацездатних осіб чи дітей) не має, а також враховуючи те, що ОСОБА_7 підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 5 років і з огляду на високий рівень суспільної небезпечності кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_7 , тяжкість покарання, яке загрожує йому у разі визнання його винним, дають достатні підстави про існування такого ризику.

Між тим, відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Враховуючи сімейний стан підозрюваного, стійкість соціальних зв`язків, а також те, що прокурор не довів обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, а саме недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, слідчий суддя дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання прокурора та застосування більш м`якого запобіжного заходу підозрюваному, ніж той, який зазначений у клопотанні, а саме особистого зобов`язання, що обумовлено стійкістю соціальних зв`язків та котрий згідно зі ст. 179 КПК України полягає у покладенні на підозрюваного, обвинуваченого зобов`язання виконувати покладені на нього слідчим суддею, судом обов`язки, передбачені статтею 194 цього Кодексу, зокрема:

1) прибувати по першому виклику до слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду на визначений час;

2) не відлучатися за межі Київської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) здати на зберігання до органів поліції свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають йому право на виїзд за межі України.

Беручи до уваги те, що слідчий суддя дійшов висновку про застосування підозрюваному ОСОБА_7 , запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання, який є більш м`яким запобіжним заходом ніж особиста порука, тож у задоволенні клопотання ОСОБА_12 про взяття підозрюваного на особисту поруку слід відмовити.

Керуючись ст. 177-179, 181, 193, 194, 309 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:
У задоволенні клопотання старшого слідчого СВ Печерського УП ГУ НП в м. Києві ОСОБА_8 про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно ОСОБА_7 - відмовити.

Застосувати відносно ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_1 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 296 КК України, запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_2 , наступні обов`язки:

1) прибувати по першому виклику до слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду на визначений час;

2) не відлучатися за межі Київської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) здати на зберігання до органів поліції свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають йому право на виїзд за межі України.

Термін дії обов`язків, покладених судом, визначити в межах строку досудового розслідування до 10 травня 2020 року включно.

Звільнити підозрюваного ОСОБА_7 з-під варти в залі суду.

У задоволенні клопотання ОСОБА_12 про взяття підозрюваного на особисту поруку відмовити.

Повний текст ухвали буде виготовлений і проголошений о 17 год. 55 хв. 17 березня 2020 року.

Контроль за виконанням обов`язків покласти на слідчого у вказаному кримінальному провадженні, а в разі направлення кримінального провадження до суду на прокурора.

Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1