Справа № 991/929/19
Провадження №11-сс/991/2/20
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 березня 2020 року м. Київ

Колегія суддів Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_1

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_4

особи, яка подала апеляційну скаргу ОСОБА_5

представника особи,

яка подала апеляційну скаргу ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні у режимі відеоконференції в залі суду Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду апеляційну скаргу ОСОБА_5 на ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 22 жовтня 2019 року, якою йому повернуто скаргу на бездіяльність уповноважених службових осіб Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про вчинення кримінального правопорушення,

ВСТАНОВИЛА:
Ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 22 жовтня 2019 року, скаргу ОСОБА_5 на бездіяльність уповноважених службових осіб Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні до Єдиного реєстру досудових розслідування відомостей про вчинення кримінального правопорушення, повернуто заявнику.

Не погоджуючись з вказаним рішенням, ОСОБА_5 звернувся до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 22 жовтня 2019 року та постановити нову, якою зобов`язати Національне антикорупційне бюро України не пізніше 24 годин внести до ЄРДР відомості про вчинене кримінальне правопорушення та відшкодувати в порядку ст. 130 КПК України 30 тисяч гривень сатисфакції.

Апеляційна скарга обґрунтована тим, що суд безпідставно повернув скаргу ОСОБА_5 , оскільки завдана йому шкода корупційними зловживаннями директорів регіональних та місцевих центрів з надання безоплатної вторинної правової допомоги перевищує 25 млн. гривень, а тому ухвала слідчого судді підлягає скасуванню.
В судове засідання з`явились ОСОБА_5 та представник ОСОБА_6 . Інші учасники справи, будучи належним чином повідомленими про час та місце розгляду скарги, в судове засідання не з`явились, у зв`язку з чим, колегією суддів прийнято рішення розглянути апеляційну скаргу у їх відсутність.
Заслухавши суддю-доповідача, думку ОСОБА_5 та представника ОСОБА_6 , які підтримали подану апеляційну скаргу та просили задовольнити її в повному обсязі, дослідивши матеріали провадження та перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга ОСОБА_5 не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів провадження, 08.10.2019 ОСОБА_5 повідомив на сайті Національного антикорупційного бюро України про масштабні корупційні зловживання у сфері надання безоплатної вторинної правової допомоги ув`язненим.

18 жовтня 2019 року ОСОБА_5 звернувся до Вищого антикорупційного суду зі скаргою на бездіяльність посадових осіб Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про вчинення кримінального правопорушення
Ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 22 жовтня 2019 року зазначену скаргу було повернуто заявнику.
Згідно вказаної ухвали, слідчий суддя дійшов висновку про відсутність правових підстав для розгляду скарги слідчим суддею Вищого антикорупційного суду, оскільки скарга не відповідає жодній із умов, визначеній у п. 1-3 ч. 5 ст. 216 КПК України.
Колегія суддів погоджується з такими висновками слідчого судді.

Відповідно до ч.1 ст. 331 КПК України, Вищому антикорупційному суду підсудні кримінальні провадження стосовно корупційних злочинів, передбачених в примітці статті 45 КК України, статтями 206-2, 209, 211, 366-1 КК України, якщо наявна хоча б одна з умов, передбачених пунктами 1-3 частини п`ятої статті 216 Кримінального процесуального кодексу України.
Слідчі судді Вищого антикорупційного суду здійснюють судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду відповідно до частини першої цієї статті (ч. 2 ст. 331 КПК України).
У примітці до ст. 45 КК зазначено, що корупційними злочинами вважаються:
а) злочини, передбачені статтями 191, 262, 308, 312, 313, 320, 357, 410 КК, у випадку їх вчинення шляхом зловживання службовим становищем;
б) злочини, передбачені статтями 210, 354, 364, 364-1, 365-2, 368-369-2 КК.
Умовами передбаченими ч. 5 ст. 216 КПК України є:
1) злочин вчинено: Президентом України, повноваження якого припинено, народним депутатом України, Прем`єр-міністром України, членом Кабінету Міністрів України, першим заступником та заступником міністра, членом Національної ради України з питань телебачення і радіомовлення, Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових послуг, Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку, Антимонопольного комітету України, Головою Державного комітету телебачення і радіомовлення України, Головою Фонду державного майна України, його першим заступником та заступником, членом Центральної виборчої комісії, Головою Національного банку України, його першим заступником та заступником, членом Ради Національного банку України, Секретарем Ради національної безпеки і оборони України, його першим заступником та заступником, Постійним Представником Президента України в Автономній Республіці Крим, його першим заступником та заступником, радником або помічником Президента України, Голови Верховної Ради України, Прем`єр-міністра України; державним службовцем, посада якого належить до категорії «А»; депутатом Верховної Ради Автономної Республіки Крим, депутатом обласної ради, міської ради міст Києва та Севастополя, посадовою особою місцевого самоврядування, посаду якої віднесено до першої та другої категорій посад; суддею (крім суддів Вищого антикорупційного суду), суддею Конституційного Суду України, присяжним (під час виконання ним обов`язків у суді), Головою, заступником Голови, членом, інспектором Вищої ради правосуддя, Головою, заступником Голови, членом, інспектором Вищої кваліфікаційної комісії суддів України; прокурорами органів прокуратури, зазначеними у пунктах 1-4, 5-11 частини першої статті 15 Закону України «Про прокуратуру»; особою вищого начальницького складу державної кримінально-виконавчої служби, органів та підрозділів цивільного захисту, вищого складу Національної поліції, посадовою особою митної служби, якій присвоєно спеціальне звання державного радника податкової та митної справи III рангу і вище, посадовою особою органів державної податкової служби, якій присвоєно спеціальне звання державного радника податкової та митної справи III рангу і вище; військовослужбовцем вищого офіцерського складу Збройних Сил України, Служби безпеки України, Державної прикордонної служби України, Державної спеціальної служби транспорту, Національної гвардії України та інших військових формувань, утворених відповідно до законів України; керівником суб`єкта великого підприємництва, у статутному капіталі якого частка державної або комунальної власності перевищує 50 відсотків.
2) розмір предмета злочину або завданої ним шкоди в п`ятсот і більше разів перевищує розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленої законом на час вчинення злочину (якщо злочин вчинено службовою особою державного органу, правоохоронного органу, військового формування, органу місцевого самоврядування, суб`єкта господарювання, у статутному капіталі якого частка державної або комунальної власності перевищує 50 відсотків);
3) злочин, передбачений статтею 369, частиною першою статті 369-2 Кримінального кодексу України, вчинено щодо службової особи, визначеної у частині четвертій статті 18 Кримінального кодексу України або у пункті 1 цієї частини.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 304 КПК України, скарга на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, повертається якщо не підлягає розгляду у цьому суді.
На переконання колегії суддів, слідчий суддя в повній мірі дотримався вказаних вимог закону.
Згідно положень ст. 331, 306 КПК України слідчі судді Вищого антикорупційного суду уповноважені здійснювати судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до їх підсудності.
При вирішенні питання про відкриття провадження за скаргою слідчому судді, серед іншого, належить встановити чи підлягає скарга розгляду у цьому суді.
Колегія суддів погоджується з висновком слідчого судді про те, що скарга ОСОБА_5 , подана на бездіяльність посадових осіб Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про вчинення кримінальних правопорушень, не відповідає жодній із умов, визначеній у п.п. 1-3 ч. 5 ст. 216 КПК України, а тому не підлягає розгляду у Вищому антикорупційному суді.

Істотних порушень вимог Кримінального процесуального кодексу України, які б давали підстави для скасування ухвали слідчого судді, колегією суддів не встановлено.

У зв`язку з цим, колегія суддів приходить до висновку, що ухвала слідчого судді постановлена у відповідності до вимог чинного законодавства, із з`ясуванням всіх обставин, які мають значення для вирішення справи, а відтак вважає постановлене ним рішення законним і обґрунтованим та не вбачає підстав для його скасування.
Разом з тим, повернення скарги, відповідно до положень ч. 7 ст. 304 КПК України, не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому цим Кодексом.
На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 331, 306, 309, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів

ПОСТАНОВИЛА:
Ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 22 жовтня 2019 року, якою повернуто заявнику скаргу ОСОБА_5 на бездіяльність уповноважених службових осіб Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про вчинення кримінального правопорушення, залишити без змін, а апеляційну скаргу ОСОБА_5 без задоволення.
Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та оскарженню не підлягає.
Головуючий суддя: ОСОБА_1

Судді: ОСОБА_2

ОСОБА_3