Комінтернівський районний суд м.Харкова
УХВАЛА
28 грудня 2019 року слідчий суддя Комінтернівського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
Керівник органу досудового розслідування начальник відділення СВ Слобідського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Харківській області капітан поліції ОСОБА_3 за погодженням з прокурором відділу Харківської місцевої прокуратури № 5 ОСОБА_4 , звернулась до суду з клопотанням про накладення арешту на тимчасово вилучене 20.12.2019, під час проведення огляду місця події за адресою: м. Харків, пр. Петра Григоренка 10, майно, а саме: системний блок, що опечатаний паперовою біркою, блок живлення та термінал, що поміщенні до сейф-пакету №7214739, документацію на 56 арк. яка поміщена до сейф-пакету №3208944.
Під час досудового розслідування встановлено, що 20.12.2019 до чергової частини Слобідського ВП ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення про те, що за адресою: м. Харків, пр. Петра Григоренка 10, незаконно займаються гральним бізнесом.
20.12.2019 у період часу з 20:50 до 21:03 під час проведення огляду місця події за адресою: м. Харків, пр. Петра Григоренка 10, співробітниками Слобідського ВП ГУ НП в Харківській області, було виявлено та у подальшому вилучено майно, а саме: системний блок, що опечатаний паперовою біркою, блок живлення та термінал, що поміщенні до сейф-пакету №7214739, документація на 56 арк. Яка поміщена до сейф-пакету №3208944.
У органу досудового розслідування є достатні підстави вважати, що вилучені предмети є речовими доказами по кримінальному провадженню, містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, і необхідні для призначення відповідних судових експертиз з метою підтвердження або спростування факту здійснення грального бізнесу після 20.12.2019.
Слідчий, прокурор в судове засідання не з`явились, про день та час розгляду клопотання були повідомлені належним чином. У відповідності до ч. 1 ст. 172 КПК України їх неприбуття не перешкоджає розгляду даного клопотання.
Слідчий суддя, розглянувши клопотання, дослідивши додані до клопотання документи, дійшов до наступного.
За п. 3 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно до ч 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати:
1) правову підставу для арешту майна;
2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу);
3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);
3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу);
4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу);
5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження;
6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої воно вилучено.
Стаття 30 Конституції України, зміст якої відтворено й у статті 13 КПК, передбачає, що кожному гарантується недоторканність житла.
Не допускається проникнення до житла чи до іншого володіння особи, проведення в них огляду чи обшуку інакше як за вмотивованим рішенням суду.
У невідкладних випадках, пов`язаних із врятуванням життя людей та майна чи з безпосереднім переслідуванням осіб, які підозрюються у вчиненні злочину, можливий інший, встановлений законом, порядок проникнення до житла чи до іншого володіння особи, проведення в них огляду і обшуку.
Порядок проникнення у невідкладних випадках, до якого відсилає частина третя статті 30 Конституції, передбачено, зокрема, положеннями статей 233, 234 та 237 КПК.
Огляд місця події може відбуватися в порядку, який не тільки не потребує попереднього судового рішення, а й звернення до суду постфактум. Однак, таке тлумачення очевидно суперечитиме статті 30 Конституції та статті 13 КПК, які, навіть дозволяючи невідкладне проникнення у певних випадках, не звільняють від послідуючого судового контролю для перевірки виправданості проникнення без попереднього судового рішення.
Крім того, огляд місця є елементом розслідування у більшості випадків, коли в правоохоронного органу з`являється інформація про вчинений злочин. І якщо пристати на позицію, висловлену стороною обвинувачення, це означало б, що потреба в розслідуванні завжди виправдовує проникнення до житла чи іншого володіння особи без будь-якого судового контролю. Однак стаття 30 Конституції спрямована на запобігання ситуації, коли будь-яка правомірна мета діяльності держави може виправдати втручання в право особи на житло. Виходячи з мети цього конституційного положення, жодне законодавство не може тлумачитися таким чином, щоб взагалі звільнити державний орган від судового контролю за правомірністю проникнення до житла чи іншого володіння особи.
Якщо подія, з приводу якої проводиться огляд, відбулась у житлі чи іншому володінні особи, на проведення такого огляду місця події поширюються вимоги, передбачені статтею 30 Конституції та відповідними положеннями статей 13, 233, 234 та 237 КПК.
Зазначена позиція викладена у постанові Верховного Суду від 12.02.2109 року у справі № 159/451/16-к.
Як вбачається з матеріалів клопотання протокол огляду місця події складений 20.12.2019 року, з клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна слідчий звернувся до суду 23.12.2019 року, тобто з пропуском строку встановленого ч. 5 ст. 171 КПК України. У слідчого не було жодних перешкод звернутись до суду з зазначеним клопотанням у встановлений законом строк.
Крім того суд не вбачає жодних логічних суперечностей в нормах встановлених діючим законодавством або практичних труднощів у виконанні вимог негайно після огляду місця події внести відомості у ЄРДР та невідкладно звернутися до слідчого судді, якщо такий огляд було проведено у житлі та іншому володінні особи без попереднього дозволу суду.
Враховуючи, що слідчим пропущено строк звернення до суду з клопотанням, у його задоволенні слід відмовити.
Враховуючи наведене та керуючись ст. ст. 170, 171, 172, 173, 233, 234, 277 КПК України, слідчий суддя, -
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя- ОСОБА_1