Провадження № 1-кс/643/3150/20
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
30.06.2020 слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні зали суду в м. Харкові погоджене прокурором клопотання слідчого Московського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0003278 від 23.06.2020 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, -
ВСТАНОВИВ:
З поданого клопотання вбачається, що Московським ВП ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0003278 від 23.06.2020 за ч. 1 ст. 309 КК України за фактом незаконного обігу наркотичних засобів без мети збуту.

В ході досудового розслідування встановлено, що 23.06.2020 приблизно 16:43 за адресою м. Харків, вул. Джерельна, 3, виявлено ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у якого вилучено з лівої кишені шортів згорток у вигляді паперового чеку із невідомою кристалічною речовиною білого кольору.

Слідчий звернувся до суду з клопотанням про арешт майна, вилученого в ході огляду місця події 23.06.2020, оскільки вилучені предмети мають відношення до вчинення кримінального правопорушення та будуть використані в якості речових доказів, а також з метою позбавлення можливості їх знищення або переховування та для проведення судових експертиз.

До клопотання слідчого про арешт майна подано клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку, в якому слідчий посилається, що внаслідок надмірного завантаження, зайнятості в невідкладних процесуальних діях по іншим кримінальним провадженням, подати до суду клопотання на наступний робочий день не виявилось можливим, просить поновити строк на подачу клопотання про арешт майна.

Слідчий суддя, розглянувши клопотання про поновлення пропущеного процесуального строку, вважає його обґрунтованим, причини строку, вказані слідчим у клопотання, поважними, а пропуск строку незначним, тому враховуючи приписи ч. 1 ст. 117 КПК України, поновлює строк на подачу клопотання про арешт майна.

Слідчий та особа, у якої вилучено майно, в судове засідання не з`явились, до клопотання додали заяви, в яких його підтримали, розгляд просили провести за їх відсутністю.

Розглянувши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя встановив наступне: за повідомленням до чергової частини Московського ВП ГУНП в Харківській області щодо незаконного обігу наркотичних засобів внесені відомості до ЄРДР за ознаками ч. 1 ст. 309 КК України.

Згідно копії протоколу огляду місця події від 23.06.2020 в період часу з 18:36 до 18:52 на асфальтованій ділянці місцевості поряд із під`їздом № 6 будинку АДРЕСА_1 виявлено ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у якого вилучено з лівої кишені шортів згорток у вигляді паперового чеку із невідомою кристалічною речовиною білого кольору. Вилучений у ОСОБА_4 згорток поміщено до паперового конверту та запаковано.

Згідно абзацу 1 ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження, а метою, крім іншого, забезпечення збереження речових доказів (абз. 2 ч. 1, ч. 2 ст.170 КПК України).

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження тощо.

Відповідно до ч. 7 ст. 237 КПК України, предмети, які вилучені законом з обігу, підлягають вилученню незалежно від їх відношення до кримінального провадження.

Слідчий суддя вважає доведеним, що виявлений та вилучений під час проведення огляду місця події згорток з невідомою речовиною всередині може бути предметом, вилученим з обігу. Для встановлення цього факту необхідно проведення комплексу слідчих та процесуальних дій, а також відповідних експертиз, що потребує певного часу.

Таким чином, враховуючи кваліфікацію кримінального правопорушення та обставини його вчинення, найменування та вид вилученого в ході огляду місця події майна, слідчий суддя вважає, що вилучене майно є доказом вчинення кримінального правопорушення, тому потреба в накладенні арешту на нього є очевидною та доцільною.

Кожен з ризиків, перелічених в ч. 1 ст. 170 КПК України, а саме приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження, доведений, отже клопотання має бути задоволено.
Керуючись ст.ст. 117, 170-173, 309, 369-372, 376, 395 КПК України, -

УХВАЛИВ:
Поновити слідчому ОСОБА_3 строк на звернення з клопотанням про арешт майна.

Накласти арешт на майно, вилучене 23.06.2020 на асфальтованій ділянці місцевості поряд із під`їздом № 6 будинку АДРЕСА_2 у громадянина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме на згорток у вигляді паперового чеку із невідомою кристалічною речовиною білого кольору, який запаковано в паперовий конверт.

Питання щодо зберігання вилученого майна вирішити відповідно до положень ст. 100 КПК України та Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.11.2012 № 1104.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час проголошення ухвали в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1