УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 грудня 2019 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1

розглянувши клопотання слідчого в ОВС 1 відділу 1 управління досудового розслідування Головного слідчого управління СБ України ОСОБА_2 за погодженням з першим заступником Генерального прокурора ОСОБА_3 про продовження строку досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0001447 від 30.08.2018 року до шести місяців, тобто до 11.03.2020 року, -

В С Т А Н О В И В:

06 грудня 2019 року до Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчого за погодженням із першим заступником Генерального прокурора про продовження строку досудового розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке 30.08.2018 року внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001447 за підозрою ОСОБА_4 та ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст.191; ч.2 ст.28, ч.2 ст.366 КК України, до шести місяців, тобто до 11.03.2020 року.

За результатами розгляду клопотання 17 грудня 2019 року ухвалою слідчого судді продовжено строк досудового розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке 30.08.2018 року внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001447 від 30.08.2018 року за підозрою ОСОБА_4 та ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст.191; ч.2 ст.28, ч.2 ст.366 КК України, до шести місяців, тобто по 11.03.2020 року.

Прийняття такому рішенню саме щодо необхідності продовження строку досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні сприяла, зокрема поведінка захисників, які брали участь у розгляді даного клопотання.

Так, незважаючи на те, що для завершення досудового розслідування у даному кримінальному провадженні фактично залишилося допитати шість свідків за клопотанням сторони захисту, не враховуючи необхідності здійснення розшуку підозрюваного ОСОБА_4 , вирішення питання про його екстрадицію про що зазначив слідчий в ході розгляду клопотання, здебільшого, саме процесуальна поведінка сторони захисту, яка виразилась у зловживанні своїми правами, що була досить яскраво продемонстрована слідчому судді під час розгляду даного клопотання, вказує на те, що у більш стислі строки ніж шість місяців, органу досудового розслідування буде неможливо досягти завершення всіх необхідних запланованих слідчих та процесуальних дій, а також виконати вимоги ст. 290 КПК України, хоча ці строки не входять в строки досудового розслідування, але він обраховується саме за рахунок строку досудового розслідування, та має бути достатнім для направлення обвинувального акту до суду в подальшому.

Вважаю за необхідне звернути увагу на те, що неналежна процесуальна поведінка сторони захисту виразилась у наступному.

Так, з моменту надходження клопотання про продовження строку досудового розслідування 06.12.2019 року, враховуючи стислі строки відведені положенням ч.3 ст. 295-1 КПК України для розгляду три дні з дня його одержання , але у будь-якому разі до спливу строку досудового розслідування, за участю слідчого або прокурора, а також підозрюваного та його захисника, у разі розгляду клопотання про продовження строку досудового розслідування після повідомлення особі про підозру, судом вжито заходи для повідомлення слідчого, захисників та підозрюваної ОСОБА_5 про час та місце розгляду клопотання на 17 год. 30 хв. 09.12.2019 року по телефону, як через слідчого, так і шляхом здійснення безпосереднього повідомлення сторони захисту по телефонам, які надав слідчий та наявними в матеріалах клопотання.

За повідомленням слідчого підозрювану не вдалося повідомити про час та місце розгляду клопотання, оскільки остання на неодноразові дзвінки не відповідала.

При з`ясуванні у захисників ОСОБА_6 та ОСОБА_7 чи доведено ними до своєї підзахисної відомості про час та місце розгляду клопотання, останні заявили, що суд не вправі перекладати на них обов`язок здійснювати виклик підозрюваної та що їх підзахисна не уповноважувала їх повідомляти про судові засідання з розгляду питань, які стосуються її інтересів. На пропозицію слідчого судді надати номер телефонного зв`язку за яким можливо було б здійснити виклик підозрюваної, останні завили, що їх підзахисна не уповноважувала їх надавати будь-кому її номер телефону або інші засоби зв`язку. У зв`язку із чим слідчим суддею в ході судового засідання було зобов`язано захисників ОСОБА_6 та ОСОБА_7 повідомити їх підзахисну про час та місце судового засідання, у зв`язку із чим відкладено судовий розгляд на 09 год. 00 хв. 10.11.2019 року.

В судове засідання в призначений час підозрювана ОСОБА_5 не з?явилась, а захисник ОСОБА_6 заявив відвід слідчому судді фактично з тих підстав, що їх як захисників слідчим суддею було зобов`язано довести до відома підзахисної про час та місце розгляду клопотання про продовження строку досудового розслідування та про необхідність її прибуття в судове засідання, чим перекладено обов`язок суду щодо здійснення судового виклику на сторону захисту, тобто з надуманих підстав.

Після розгляду заяви про відвід слідчому судді та його відмови, як необґрунтованого, було продовжено судовий розгляд клопотання про продовження строку досудового розслідування, однак у судове засідання захисник ОСОБА_7 не прибув, надав перевагу іншому судовому засіданню, та заявив клопотання про відкладення судового засідання.

Задовольнивши клопотання останнього, а також у зв`язку із неприбуттям в судове засідання підозрюваної ОСОБА_5 , судом було відкладено судовий розгляд клопотання на 14 год. 00 хв. 11.12.2019 року.

Після відкладення судового розгляду підозрюваній ОСОБА_5 по місцю її проживання направлено телеграму про необхідність явки в судове засідання.

Крім того, з доповідної секретаря судового засідання стало відомо про те, що він близько 16 год. 00 хв. 10.11.2019 року вручив підозрюваній ОСОБА_5 повістку про необхідність явки в судове засіданні на 14 год. 00 хв. 11.11.2019 року, випадково, дізнавшись про її прибуття до Шевченківського районного суду м.Києва для розгляду клопотання сторони захисту про зміну запобіжного заходу приблизно о 16 год. 10.11.2019 року, про що приховали захисники від слідчого судді, стверджуючи про її перебування у м.Прилуки.

В судовому засіданні, яке розпочалося після 14 год. 00 хв. 11.12.2019 року, з боку сторони захисту у особі всіх захисників, зокрема й захисника ОСОБА_8 неодноразово повторно заявлялися відводи слідчому судді, з надуманих підстав, які зважаючи на положення ст. 81 КПК України були залишені без розгляду, що є зловживанням правом на відвід.

Крім того, безпосередньо в судове засідання 11.12.2019 року прибув адвокат ОСОБА_9 , який на підтвердження своїх повноважень на захист інтересів підозрюваного ОСОБА_4 надав ордер у якому зазначено, що він виданий на підставі договору від 11.12.2019 року. Разом із тим, сам договір відмовився надати. Хоча, в матеріалах клопотання були наявні матеріали, що підозрюваний ОСОБА_4 з вересня 2019 року перебуває за кордоном, а тому у суду виникли об`єктивні сумніви щодо достовірності його повноважень захисника в кримінальному провадженні, у в`язку із чим останній не був допущений до участі в судому засіданні.

Також, безпосередньо в судове засідання прибув захисник ОСОБА_10 , який на підтвердження своїх повноважень надав лише ордер на захист прав та інтересів ОСОБА_4 у якому містилося посилання на договір від 20.07.2019 року, при цьому, відмовився надати договір та свідоцтво про право зайняття адвокатською діяльністю, у зв`язку із чим також допущений до участі в судовому засіданні не був.

Звертає увагу на себе той факт, що це було третє судове засідання, яке призначалося для розгляду відповідного клопотання слідчого та 14 год. 00 хв. 11.12.2019 року був останнім днем, коли суд зобов`язаний був у будь-якому разі завершити розгляд даного клопотання.

Зазначене свідчить про позапроцесуальну стратегію сторони захисту, у будь-якому разі, шляхом залучення додаткових адвокатів до участі у справі, з метою ініціювати надання їм матеріалів клопотання для ознайомлення, зловживання своїм правом на відвід слідчого судді, заявляючи необґрунтований відвід та повторні відводи, досягти результату у вигляді відкладення судового засідання, і як наслідок закінчення строку досудового розслідування та строку визначеного КПК України для вирішення питання слідчим суддею про продовження строку досудового розслідування.

Що вцілому вказує на те, що захисники порушили свій обов`язок використовувати засоби захисту, передбачені КПК України та іншими законами України, з метою забезпечення прав, свобод і законних інтересів підозрюваного, тощо.

Однак, вкрай кричущим фактом було те, що достовірно, будучи обізнаними про час та місце розгляду клопотання заздалегідь, ще 06.12.2019 року, захисники ОСОБА_6 та ОСОБА_11 , заявили про те, що не поставили до відома свою підзахисну ОСОБА_5 , відмовились повідомляти її про наступні судові засідання та/або надати суду відповідні засоби зв`язку із останньою, з метою здійснення судового виклику підозрюваної.

Що вцілому викликає обґрунтовані сумніви у тому чи дійсно вказані захисники діють в інтересах підозрюваної, до якої застосовано запобіжний захід у вигляді застави та така поведінка може призвести до наслідків у вигляді зміни запобіжного заходу на більш тяжкий та до звернення застави у дохід держави, та вже призвела до продовження строку досудового розслідування саме до шести місяців.

При цьому, захисники ОСОБА_6 та ОСОБА_11 стверджували про те, що їх підзахисна перебуває у м.Прилуки, однак виявилось, що на розгляді у Шевченківському районному суді м.Києва у іншого слідчого судді одночасно з цим клопотанням перебувало клопотання сторони захисту про зміну запобіжного заходу, де в судові засідання підозрювана з`являлась, інформацію про що, захисники приховали.

Наведене очевидно та яскраво вказує на позапроцесуальну поведінку сторони захисту в особі захисників та про їх змову щодо затягування судового розгляду, порушення розумних строків визначених ст.28 КПК України, що беззаперечно свідчить про намагання сторони захисту досягти результату у вигляді перешкоджання слідчому судді здійснити розгляд клопотання про продовження строку досудового розслідування у строки передбачені ч.3 ст. 295-1КПК України.

Заявляючи безпосередньо в судовому засіданні клопотання про ознайомлення з матеріалами клопотання, будучи обізнаними, що розгляд його розпочнеться о 14 год. 00 хв. 11.12.2019 року, завчасно не прибули з підозрюваною до суду, не надали їй відповідних порад, та не виявили бажання ознайомитись з такими матеріалами до початку судового засідання, що в черговий раз вказує на мету саме перешкодили суду розглянути відповідне клопотання з дотриманням вимог закону.

Варто зазначити, що в ході судового засідання, одним із аргументів, необхідності відмовити у задоволенні клопотання, в подальшому захисником ОСОБА_11 було зазначено про те, що суд не розглянув клопотання протягом трьох днів, що може бути розцінено не інакше як цинічна заява, оскільки саме з вини захисників, слідчий суддя неодноразово відкладав розгляд клопотання, намагаючись на відміну від них дотриматись прав підозрюваної.

Наведене у сукупності вказує на порушення адвокатами при виконанні функцій захисника наступних положень Правил адвокатської етики, затверджених Звітно-виборним з`їздом адвокатів України 2017 року від 09.06.2017 року зі змінами затвердженими З?їздом адвокатів України 2019 року від 15.02.2019 року, а саме.

Положення ст. 7 Правил адвокатської етики, затверджених Звітно-виборним з`їздом адвокатів України 2017 року від 09.06.2017 року зі змінами затвердженими З?їздом адвокатів України 2019 року від 15.02.2019 року (далі Правил), оскільки адвокат не має права в своїй професійній діяльності вдаватися до засобів та методів, які суперечать чинному законодавству або цим Правилам.

Відповідно до ст. 42 Правил, адвокат, виконуючи функцію захисника в суді зобов`язаний дотримуватися вимог чинного процесуального законодавства, законодавства про адвокатуру та адвокатську діяльність, про судоустрій і статус суддів, іншого законодавства, що регламентує поведінку учасників судового процесу, а також вимог Правил.

Відповідно до ст.44 Правил, адвокат під час здійснення професійної діяльності в суді повинен бути добропорядним, поводити себе чесно та гідно, стверджуючи повагу до адвокатської професії.

Однак, адвокати ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_12 , виконуючи функції захисників в судових засіданнях 09.12.2019 року, 10.12.2019 року та 11.12.2019 року, продемонстрував некоректну, нетактовну поведінку, зневажливе ставлення до слідчого судді, повідомили неправдиву інформацію, не були добропорядними, чесними, що в сукупності вказує на їх негідну поведінку, яка не стверджує поваги до адвокатської професії та свідчить про порушення правил адвокатської етики.

Наведене свідчить про невиконання адвокатами ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_12 обов`язку, визначеного п.1 ч.1 ст.21 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» щодо дотримання правил адвокатської етики.
Так, відповідно до ч.1 ст.33 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», адвоката може бути притягнуто до дисциплінарної відповідальності у порядку дисциплінарного провадження з підстав, передбачених цим Законом.
Відповідно до п.3 п.5 ч.1 ст.34 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», підставою для притягнення адвоката до дисциплінарної відповідальності є вчинення ним дисциплінарного проступку, яким є, зокрема, порушення правил адвокатської етики та неналежне виконання адвокатом свої професійних обов`язків.
А тому, враховуючи наведене у сукупності, з метою недопущення адвокатами ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_12 подібної поведінки у майбутньому, забезпечення дотримання ним Правил адвокатської етики, ствердження поваги до адвокатської професії, слід відреагувати, шляхом порушення перед Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури міста Києва та Київської області питання про притягнення адвокатів ОСОБА_7 (свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю № 4683/10 від 24.11.2011 року); ОСОБА_12 (свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю № 1762 від 13.10.2004 року), ОСОБА_6 (свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю № 5619 від 02.07.2015 року) до дисциплінарної відповідальності, за неналежне виконання вказаними адвокатами своїх професійних обов`язків та порушення правил адвокатської етики.

У розпорядження комісії надати звукозапис та відеозапис судових засідань, журнали судових засідань, інші докази.

Керуючись ст.ст. 47, 329, 330 КПК України,Правилами адвокатської етики, затвердженими Звітно-виборним з`їздом адвокатів України 2017 року від 09.06.2017 року зі змінами затвердженими З`їздом адвокатів України 2019 року від 15.02.2019 року, Законом України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», суд,

Керуючись ст. ст. 28, 219, 294 295-1, 309 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

Порушити перед Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури міста Києва та Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури Київської області питання про притягнення адвокатів ОСОБА_7 (свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю № 4683/10 від 24.11.2011 року); ОСОБА_12 (свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю № 1762 від 13.10.2004 року), ОСОБА_6 (свідоцтво про право на зайняття адвокатською діяльністю № 5619 від 02.07.2015 року) до дисциплінарної відповідальності.

У розпорядження комісії надати звукозапис та відеозапис судових засідань, журнали судових засідань, інші докази.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя :