17.12.2019 Справа № 761/3164/19
Унікальний №761/3164/19
Порядковий № 1-кп/756/747/19
У Х В А Л А

17 грудня 2019 року Оболонський районний суд м. Києва

у складі колегії суддів:
головуючого судді - ОСОБА_1 ,
суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3
за участю секретаря - ОСОБА_4
розглядаючи у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві кримінальне провадження № 0000248 від 18.04.2018 року на підставі обвинувального акту щодо
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Кишинів, Республіка Молдова, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, який обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч.5 ст.191, ч.3 ст.212, ч.2 ст.28, ч.2 ст.366 КК України,

за участю сторін кримінального провадження:
прокурора ОСОБА_6 ,

захисника - ОСОБА_7 ,
обвинуваченого ОСОБА_5 ,

в с т а н о в и в :
У даному кримінальному провадженні обвинувачений тримається під вартою і строк дії продовженого щодо нього запобіжного заходу спливає 22.12.2019 року.
Прокурором заявлено клопотання про продовження щодо обвинуваченого ОСОБА_5 строку дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою на 60 днів. Прокурор у клопотанні посилається на обґрунтованість висунутого ОСОБА_5 обвинувачення, на існування ризиків у кримінальному провадженні, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, на недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання наявним ризикам. Прокурор не вважає за можливе застосування до обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу або відсутність запобіжного заходу взагалі.
Захисник за призначенням ОСОБА_7 заперечував проти задоволення клопотання прокурора, просить клопотання прокурора відхилити, вважає відсутніми будь-які ризики у кримінальному провадженні із передбачених ч.1 ст. 177 КПК України, однак, при цьому просить застосувати до обвинуваченого більш м`який запобіжний захід.

Обвинувачений підтримав захисника, просить залишити без задоволення клопотання прокурора.

Вислухавши сторони кримінального провадження, вивчивши клопотання та матеріали справи, колегія суддів дійшла висновку про необхідність задоволення клопотання прокурора.
Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Метою застосування запобіжного заходу відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
У даному випадку ризик є характеристикою ситуації, що має невизначеність результату, при можливій наявності несприятливих наслідків.
Відтак, ризик можливої спроби ОСОБА_5 переховуватися від суду не може бути спростований лише самими твердженнями захисника. Спроби переховуватися від суду тому і не реалізовані обвинуваченим наразі реально, оскільки останній тримається під вартою з моменту затримання та у останнього не було такої можливості і тим більше таку можливість не можна допустити, враховуючи те, що така можливість у обвинуваченого була на стадії досудового розслідування і він нею скористався, залишив межі України та в порядку міжнародної правової допомоги був екстрадований в Україну з Польщі.
У розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість покарання не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. Суд враховує і те, що батьки обвинуваченого проживають за кордоном.
У рішенні «Боротюк проти України» зазначається про те, що тримання особи під вартою допускається за наявності реального суспільного інтересу, який, за належного врахування принципу презумпції невинуватості, виправдовує відступ від вимоги забезпечення поваги до особистої свободи.
За таких умов продовження тримання під вартою обвинуваченого може бути виправданим заходом, який, не зважаючи на існування презумпції невинуватості, переважує інтереси забезпечення права на свободу.
Керуючись ст. ст. 26, 350, 331, 132, 182 ч.5, 183, 177, 178, 199 КПК України, колегія суддів
п о с т а н о в и л а:

Клопотання прокурора - задовольнити.
Продовжити обвинуваченому ОСОБА_5 строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою на 60 днів до 14 лютого 2020 року включно.
Визначену раніше заставу 10000 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 19 210 000 (дев`ятнадцть мільйонів двісті десять тисяч) гривень.- залишити без змін.
Покласти на обвинуваченого ОСОБА_5 у разі внесення застави, обов`язки, передбачені ч. 5 ст.194 КПК України, а саме:
- з`являтися до суду за першою вимогою.
- повідомляти суд про зміну свого місця проживання, роботи;
- не відлучатись з міста Біла Церква Київської області без дозволу суду;
- здати до суду закордонний паспорт чи інший документ, що надає право виїзду за межі України.
Зобов`язати управління поліції за місцем проживання ОСОБА_5 у разі сплати ним застави, поставити обвинуваченого ОСОБА_5 на облік.
Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_5 що у разі невиконання ним покладених обов`язків, застава буде звернена в дохід держави та до нього може бути застосований запобіжній захід у виді тримання під вартою.
Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3