У Х В А Л А
іменем України
ун.№759/1983/20
пр.№1-кс/759/777/20
"05" лютого 2020 р.

Слідчий суддя Святошинського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , розглянувши у судовому засіданні клопотання прокурора відділу прокуратури Київської області ОСОБА_3 про накладення арешту майно, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000009 дані щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 09.01.2020 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 288-1 КК України,-

ВСТАНОВИВ:
03.02.2020р. до Святошинського районного суду м.Києва звернувся прокурор прокуратури Київської області ОСОБА_3 з клопотанням про накладення арешту на майно майнер "Antminer" S9 у кількості сорок чотири штуки; майнер " Antminer" S9К у кількості вісім штук; майнер " Antminer " ВЗ у кількості одинадцять штук; системний блок серійний номер 592748; пристрій UDVR PARTEZAN, що належить ОСОБА_4 .

Вказане клопотання обґрунтоване тим, що протягом 2019 року, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_1 , за попередньою змовою групою осіб з ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , діючи умисно, на території Київської та Черкаської областей, організували діяльність майнінгових ферм (діяльність з підтримки розподіленої платформи і створення нових блоків з можливістю отримати винагороду в формі емітованої валюти і комісійних зборів у різних криптовалютах, зокрема в Біткоїнах.) Враховуючи те, що для функціонування «майнінгових ферм» необхідне безперебійне підключення до електромережі, що призводить до збільшення споживання електроенергії, ОСОБА_4 та ОСОБА_5 з метою ухилення від сплати комунальних платежів за електроенергію, здійснили незаконне підключення «майнінгових ферм» безпосередньо до трансформатору, у результаті чого своїми діями, викрадають електричну енергію, шляхом її самовільного використання без приладів обліку, що завдає значної шкоди.

На виконання ухвали слідчого судді Святошинського районного суду м. Києва від 23.01.2020, з метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення, відшукання знарядь вчинення кримінального правопорушення, (засобів несанкціонованого підключення до електромереж), а також майна, яке було здобуте в результаті його вчинення, проведено обшук нежитлового приміщення літера «Й1» (трансформаторна підстанція), розташованого за адресою: АДРЕСА_3 та напівпричепу, що знаходився на прилеглій території, за місцем можливого вчинення кримінального правопорушення, користувачем якого відповідно до договору оренди являється громадянин ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в ході якого, у зв`язку із значенням для кримінального провадження тимчасово вилучено:

- майнер "Antminer" S9 у кількості сорок чотири штуки;

- майнер " Antminer" S9К у кількості вісім штук;

- майнер " Antminer " ВЗ у кількості одинадцять штук;

- системний блок серійний номер 592748;

- пристрій UDVR PARTEZAN.

Прокурор у судовому засіданні просив задовольнити у повному обсязі та накласти арешт на вилучене майно.

ОСОБА_4 заперечував щодо заявленого клопотання у повному обсязі, просив суд відмовити в задоволенні клопотання, оскільки під час здійснення обшуку не здійснювалась відео фіксація, що є грубим порушенням норм чинного законодавства.

Дослідивши клопотання і додатки до нього, вважаю, що клопотання підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Так, згідно з ч. 1 ст. 131 КПК України - заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні.

Відповідно до ч.2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Згідно ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої було вилучено. Оскілки вилученні речі та предмети мають істотне значення у кримінальному провадження, значення речових доказів, виникла необхідність у накладенні на них арешту.

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Так, у зв`язку з вищевикладеним слідчий суддя вважає наявними підстави для накладення арешту даного майна, оскільки слідчим доведено, що у разі незастосування такого заходу забезпечення існують ризики приховування цього майна.

Таким чином, суд приходить до висновку про задоволення клопотання.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст.170-173, 175, 309, 372, 392, 532 КПК України,-

УХВАЛИВ:
Клопотання прокурора відділу прокуратури Київської області ОСОБА_3 про накладення арешту майно, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000009 дані щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 09.01.2020 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 288-1 КК України задовольнити.

Накласти арешт на майно, шляхом заборони користування та розпорядження, яке було виявлене та вилучене в ході обшуку нежитлового приміщення літера «Й1» (трансформаторна підстанція) та напівпричепу, що знаходився на прилеглій до нього території, розташованих за адресою: АДРЕСА_3 , за місцем можливого вчинення кримінального правопорушення, власником та фактичним володільцем яких є ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме:

-майнер "Antminer" S9 у кількості сорок чотири штуки;

-майнер " Antminer" S9К у кількості вісім штук;

-майнер " Antminer " ВЗ у кількості одинадцять штук;

-системний блок серійний номер 592748;

-пристрій UDVR PARTEZAN, з метою збереження речових доказів та подальшої спеціальної конфіскації у порядку, передбаченому п. 4 ч. 1 ст. 96-2 КК України.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Відповідно до ст.174 КПК України арешт може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законних представників, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутніми при розгляді питання про арешт майна. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Слідчий суддя ОСОБА_1