КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 січня 2020 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду:

головуючого судді ОСОБА_1

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3

при секретарі ОСОБА_4

за участі прокурора ОСОБА_5

захисника ОСОБА_6
підозрюваного ОСОБА_7

розглянула у відкритому судовому засіданні в м. Києві апеляційну скаргу прокурора у кримінальному провадженні ОСОБА_5 , на ухвалу слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва від 21 грудня 2019 року, у кримінальному провадженні № 0005073 від 10.07.2019 року,-

ВСТАНОВИЛА:

Цією ухвалою відмовлено в задоволенні клопотання слідчого СВ Деснянського УП ГУНП України в м.Києві капітана поліції ОСОБА_8 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури №3 юристом 1 класу ОСОБА_5 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.

Відмовляючи у задоволенні клопотання слідчого про обрання щодо ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя прийшов до висновку про те, що матеріали кримінального провадження не підтверджують обґрунтованість підозри ОСОБА_7 в інкримінованому йому діянні. Вказав, що слідчим та прокурором не було доведено підстав для ініціювання до ОСОБА_7 обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в порядку ст. 194 КПК України.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням, прокурор ОСОБА_5 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу слідчого судді, постановити нову ухвалу про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_7 без визначення розміру застави.

Прокурор вказує, що ухвала слідчого судді є незаконною та підлягає скасуванню у зв`язку із невідповідністю висновків слідчого судді фактичним обставинам справи. При постановленні зазначеної ухвали слідчим суддею не дотримано положення ст. 194 КПК України та допущено істотні порушення вимог кримінального процесуального законодавства.
Водночас, прокурор наголошує на тому, що слідчим суддею зроблено посилання на допит свідка ОСОБА_9 , під час розгляду клопотання , при цьому жодним чином не вказується на показання свідків, якими підтверджується та обґрунтовується підозра ОСОБА_7 , а саме свідків ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 . Відповідно до п. 4 ч.1 ст. 177 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, а саме те, що підозрюваний може переховуватись від органу досудового розслідування та суду, впливати на потерпілого та свідків, продовжувати вчиняти інші кримінальні правопорушення, що не взяв до уваги слідчий суддя. Прокурор також посилається на практику Європейського суду з прав людини.
Заслухавши доповідь судді, доводи прокурора, який підтримав вимоги апеляційної скарги та просив її задовольнити, доводи захисника про законність ухвали слідчого судді та необхідність залишення її без змін, а апеляційної скарги прокурора - без задоволення, пояснення підозрюваного, вивчивши матеріали провадження, перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла до наступних висновків.
Як вбачається з матеріалів провадження, Деснянським УП ГУ НП України в м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0005073 від 10.07.2019 року, за підозрою ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.
18 грудня 2019 року ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.
19 грудня 2019 року в межах зазначеного кримінального провадження орган досудового розслідування звернувся до районного суду з клопотанням про застосування щодо підозрюваного ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Слідчий суддя районного суду відмовив в задоволенні вказаного клопотання.
Відповідно до вимог ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 цієї статті.

Слідчий суддя, суд, відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених ч. 1 ст. 176 КПК України, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам.

Відмовляючи в задоволенні клопотання органу досудового розслідування про застосування щодо ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя, дослідивши матеріали провадження, вислухавши пояснення учасників судового розгляду, встановив, що виключних обставин для тримання ОСОБА_7 під вартою немає, оскільки даних, які б свідчили про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів у клопотанні органу досудового розслідування не вказано та прокурором в судовому засіданні не доведено. Заявлені ризики в сукупністю з тяжкістю злочину, не можуть служити виключними підставами для застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Розглядаючи клопотання про застосування запобіжного заходу для прийняття законного і обґрунтованого рішення, суд, відповідно до ст. 178 КПК України та практики Європейського суду з прав людини, крім наявності обставин, передбачених ст. 177 КПК України, повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа та особисті обставини життя особи, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Однак, зазначених вимог закону слідчий суддя не дотримався.
Зокрема, під час розгляду клопотання органу досудового розслідування колегія суддів встановила, що наведені у ньому дані, виклад яких зроблено з посиланням на матеріали кримінального провадження, свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_7 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України.
На основі наданих органом досудового розслідування матеріалів, які обґрунтовують клопотання, а саме: оглядом місця події від 09.07.2019 року, в ході якого виявлено труп ОСОБА_13 , показами свідків та потерпілого ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_14 , слідчим експериментом за участю свідка ОСОБА_10 , висновками судово-медичних експертиз та іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності, колегія суддів дослідила клопотання і матеріали, які його обґрунтовують, та встановила, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце та підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних.
Враховуючи, що слідчий суддя, суд на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на наведені у клопотанні органу досудового розслідування докази, колегія суддів приходить до висновку, що підозра у вчиненні ОСОБА_7 інкримінованого кримінального правопорушення, є обґрунтованою.
Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Колегія суддів не може погодитись із висновками слідчого судді про відсутність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, оскільки перевіряючи доводи клопотання слідчого на предмет наявності ризиків, а саме тих, що підозрюваний може незаконно впливати на свідків, потерпілого, так як йому відомі їх місця проживання та контактні дані, вчинити інше кримінальне правопорушення, переховуватись від органу досудового розслідування та суду, колегія суддів встановила, що такі доводи є обґрунтованими, зважаючи на тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному, характер кримінального правопорушення та конкретні обставини провадження.
Надані суду матеріали містять достатньо доказів на підтвердження існування заявлених ризиків. Водночас, колегія суддів не погоджується з доводами сторони обвинувачення з приводу того, що запобігти цим ризикам в змозі лише запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Відповідно до положень ст. 183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо більш м`які запобіжні заходи не зможуть запобігти ризикам неналежної процесуальної поведінки підозрюваного.

Так, відповідно до пунктів 3, 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.
А тому, відповідно до установленої практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливості запобігання їм більш м`яких запобіжних заходів, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування кримінального правопорушення (наявність або відсутність спроб ухилятися від органів влади) поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків).
Згідно статті 184 КПК України, орган досудового розслідування в клопотанні про застосування запобіжного заходу повинен зазначити не лише наявні ризики, а також вказати обставини, на підставі яких слідчий, прокурор дійшов висновку про їх існування з посиланням на матеріали, що підтверджують ці обставини.
Проте, в ході апеляційного перегляду ухвали слідчого судді, колегією суддів встановлено, що належних доказів, які б свідчили про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів, окрім тримання під вартою, у клопотанні слідчого не вказано та прокурором в судовому засіданні не доведено.
Сама лише тяжкість вчиненого кримінального правопорушення, хоча і є визначеним елементом при оцінці ризику ухилення від органу досудового розслідування та/або суду, однак не може бути достатньою підставою для законності тримання особи під вартою.
За наведеного, колегія суддів приходить до висновку, що стороною обвинувачення не доведено тих обставин, що запобігти існуючим ризикам та забезпечити належну процесуальну поведінку ОСОБА_7 жодний запобіжний захід, крім тримання під вартою, не в змозі.
Водночас, колегія суддів, врахувавши у відповідності до вимог ст.ст. 177, 178 КПК України, тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_7 , конкретні обставини справи, дані про його особу та існуючі ризики, вважає помилковими висновки слідчого судді, щодо відсутності підстав для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Таким чином, беручи до уваги ті обставини, що ОСОБА_7 має постійне місце реєстрації і проживання, вагітну дружину, працює, разом з цим, підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке відноситься до категорії тяжких, за яке передбачено покарання від семи до десяти років позбавлення волі, те, що ОСОБА_7 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення поєднаного із застосуванням насилля, дані про його особу, а саме його вік, стан здоров`я, характер соціальних зв`язків, спосіб життя, колегія суддів приходить до висновку, що співмірний з існуючими ризиками та даними про особу підозрюваного є запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.
Саме такий вид запобіжного заходу є достатнім стримуючим засобом неналежної процесуальної поведінки ОСОБА_7 .
З урахуванням викладеного колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу прокурора у кримінальному провадженні ОСОБА_5 , необхідно задовольнити частково, та застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_7 альтернативний, більш м`який запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Застосування щодо ОСОБА_7 зазначеного запобіжного заходу забезпечить виконання ним процесуальних обов`язків та зможе запобігти спробам будь-яким чином перешкоджати кримінальному провадженню. Підстав вважати, що більш м`які запобіжні заходи можуть запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, у колегії суддів немає.

Керуючись ст. ст. 181, 194, 196, 376, 403, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів,

УХВАЛИЛА:

Апеляційну скаргу прокурора ОСОБА_5 задовольнити частково.
Ухвалу слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва від 21 грудня 2019 року, якою відмовлено в задоволенні клопотання слідчого СВ Деснянського УП ГУНП України в м.Києві капітана поліції ОСОБА_8 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури №3 юристом 1 класу ОСОБА_5 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України скасувати.
Постановити нову ухвалу, якою клопотання слідчого СВ Деснянського УП ГУНП України в м.Києві капітана поліції ОСОБА_8 , погоджене прокурором Київської місцевої прокуратури №3 юристом 1 класу ОСОБА_5 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України задовольнити частково.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, заборонивши йому залишати квартиру за адресою: АДРЕСА_1 .
На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_7 , наступні обов`язки:

- з`являтись за першою вимогою до слідчого, прокурора, суду;

- здати слідчому на зберігання паспорт(паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Строк дії ухвали визначити до 18 лютого 2020 року включно.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурорів у кримінальному провадженні № 0005073 - прокурорів Київської місцевої прокуратури №3.

Ухвала Київського апеляційного суду оскарженню не підлягає.

Судді: ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3

Справа № 11-сс/824/699/2020 Слідчий суддя суду 1-ї інстанції ОСОБА_15
Доповідач: ОСОБА_1