УХВАЛА

22 червня 2020 рокум. Рівне

Слідчий суддя Рівненського міського суду Рівненської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Рівне клопотання старшого слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП в Рівненській області капітана поліції ОСОБА_3 , яке погоджено із прокурором прокуратури Рівненської області ОСОБА_4 , про арешт майна, в рамках кримінального провадження за №0000052 від 07.03.2019, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2, 3 ст. 27, ч. 3 ст. 146, ч. 2, 3 ст. 27, ч. 3 ст. 28, ч. 2 ст. 127, ч. 2 ст. 307, ч. 2 ст. 186 КК України,

встановив :

Старший слідчий відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП в Рівненській області капітан поліції ОСОБА_3 звернувся до Рівненського міського суду із клопотанням про накладення арешту на майно, а саме на грошові кошти, які зберігаються на розрахункових рахунках, до яких прив`язані банківські картки № НОМЕР_1 та № НОМЕР_2 , що відкриті у АТ КБ «Приватбанк», користувачем яких є ОСОБА_5 , шляхом встановлення заборони відчуження та розпорядження грошовими коштами, що наявні на ньому.
В обґрунтування клопотання слідчий зазначає, що групою слідчих слідчого управління ГУНП в Рівненській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000052 від 07.03.2019 за ознаками злочинів, передбачених ч. 2, 3 ст. 27, ч. 3 ст. 146, ч. 2, 3 ст. 27, ч. 3 ст. 28, ч. 2 ст. 127, ч. 2 ст. 307, ч. 2 ст. 186 КК України.

19.05.2020 про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 27, ч. 3 ст. 146, ч. 2 ст. 27, ч. 3 ст. 28, ч. 2 ст. 127 КК України повідомлено ОСОБА_5 як виконавця в складі організованої злочинної групи.

Крім того, в ході досудового розслідування потерпілими подано 3 цивільних позови про відшкодування останнім завданої моральної та майнової шкоди.

Накладення арешту на грошові кошти, які зберігаються на розрахункових рахунках, до яких прив`язані банківські картки № НОМЕР_1 та № НОМЕР_2 , що відкриті у АТ КБ «Приватбанк», користувачем яких є ОСОБА_5 , відповідає критеріям п. 3 та п. 4 ч. 2 ст. 170 КПК України.

Тому з метою забезпечення кримінального провадження, а саме забезпечення відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням (цивільний позов), слідчий просив клопотання задовольнити.

В судове засідання слідчий ОСОБА_3 не з`явився, подав заяву про розгляд клопотання у його відсутності.

Згідно ч. 2 ст. 172 КПК України, з метою забезпечення арешту майна клопотання розглядається без повідомлення підозрюваного.

Вивчивши клопотання про арешт майна та додані до нього копії матеріалів кримінального провадження, приходжу до наступного висновку.

Групою слідчих слідчого управління ГУНП в Рівненській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000052 від 07.03.2019 за ознаками злочинів, передбачених ч. 2, 3 ст. 27, ч. 3 ст. 146, ч. 2, 3 ст. 27, ч. 3 ст. 28, ч. 2 ст. 127, ч. 2 ст. 307, ч. 2 ст. 186 КК України.

19.05.2020 про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 27, ч. 3 ст. 146, ч. 2 ст. 27, ч. 3 ст. 28, ч. 2 ст. 127 КК України повідомлено ОСОБА_5 як виконавця в складі організованої злочинної групи.

Відповідно з ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Положеннями ч. 2 ст. 170 КПК України визначено, арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ч. 10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

В ході досудового розслідування потерпілими подано 3 цивільних позови про відшкодування останнім завданої моральної та майнової шкоди, на суму 500 000 грн., 100 000 грн., 520 070 грн., відповідно.

Так, як встановлено судом, користувачем розрахункових рахунків, до яких прив`язані банківські картки № НОМЕР_1 та № НОМЕР_2 , що відкриті у АТ КБ «Приватбанк», є ОСОБА_5 .

Відповідно до ч. 6 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

У разі задоволення цивільного позову або стягнення з юридичної особи розміру отриманої неправомірної вигоди суд за клопотанням прокурора, цивільного позивача може вирішити питання про арешт майна для забезпечення цивільного позову або стягнення з юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, доведеного розміру отриманої неправомірної вигоди до набрання судовим рішенням законної сили, якщо таких заходів не було вжито раніше.

Згідно п. 4 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

За викладених обставин, враховуючи правове обґрунтування клопотання, яке відповідає положенням ст. 170-173 КПК України, приходжу до переконання, що клопотання слідчого про накладення арешту на майно підлягає задоволенню з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов).

Приходячи до такого висновку, слідчий суддя враховує й те, що в даному випадку обмеження права власності є розумним і співрозмірним завданням кримінального провадження та обставини кримінального провадження станом на час прийняття рішення вимагають вжиття такого методу державного регулювання як накладення арешту. При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

Керуючись вимогами ст. 131, 132, 170-173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,

постановив:

Клопотання старшого слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів СУ ГУНП в Рівненській області капітана поліції ОСОБА_3 , яке погоджено із прокурором прокуратури Рівненської області ОСОБА_4 , про арешт майна, в рамках кримінального провадження за №0000052 від 07.03.2019, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2, 3 ст. 27, ч. 3 ст. 146, ч. 2, 3 ст. 27, ч. 3 ст. 28, ч. 2 ст. 127, ч. 2 ст. 307, ч. 2 ст. 186 КК України - задовольнити.

Накласти арешт на майно, а саме на грошові кошти, які зберігаються на розрахункових рахунках, до яких прив`язані банківські картки № НОМЕР_1 та № НОМЕР_2 , що відкриті у АТ КБ «Приватбанк», користувачем яких є ОСОБА_5 , шляхом встановлення заборони відчуження та розпорядження грошовими коштами, що наявні на ньому.
Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга протягом п`яти днів до Рівненського апеляційного суду з дня її оголошення.

Слідчий суддя

Рівненського міського суду ОСОБА_1