Справа № 442/5862/19
Провадження № 1-кс/442/1348/2019
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 серпня 2019 року

Слідчий суддя Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області ОСОБА_1

з участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого 2 відділення ( з розслідування злочинів невеликої та середньої тяжкості) СВ Дрогобицького ВП ГУ Національної поліції у Львівській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , розглянувши матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001271 від 11.07.2019, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 185 КК України, про накладення арешту на майно,-

в с т а н о в и в :
Слідчий 2 відділення ( з розслідування злочинів невеликої та середньої тяжкості) СВ Дрогобицького ВП ГУ Національної поліції у Львівській області лейтенант поліції ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором Бориславського відділу Дрогобицької місцевої прокуратури ОСОБА_4 звернувся до суду в рамках кримінального провадження №0001271 від 11.07.2019, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 185 КК України, з клопотанням, в якому просить накласти арешт на наступне майно, а саме : телефон «Samsung J600F» чорного кольору, імеіl : НОМЕР_1 , який належить ОСОБА_5 .
В обґрунтування клопотання посилається на те, що 10.07.2019 близько 10 год, 00 хв., невстановлена особа знаходячись неподалік автостанції, яка розташована на вул.В. Великого, м.Дрогобич, шляхом вільною доступу, таємно викрала з кишені мобільний телефон марки «Samsung J600F» чорного кольору, імеіl : НОМЕР_1 , який належить ОСОБА_5 , чим завдала матеріальних збитків потерпілій па загальну вартість 2 500 гривень.

Враховуючи те, що вище вказані речі є знаряддям вчинення кримінального правопорушення, а також містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, воно підпадає під ознаки речей, визначених у ст.98 КПК України в досудового розслідування виникла необхідність у накладенні арешту на вказане майно з метою забезпечення збереження речових доказів, та вилучення предметів має доказове значення у кримінальному провадженні, а тому з урахуванням вказаних обставин та з метою знищення речових доказів чи інших негативних наслідків, які можуть перешкодити проведенню всебічного та повного досудового розслідування по кримінальному провадженні, у зв`язку з чим слідчий просить дане клопотання задовольнити.

В судове засідання слідчий не з`явилася.

Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Перевіривши матеріали клопотання, приходжу до наступного висновку.

Відповідно до ст.172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Як встановлено слідчим суддею, органом досудового розслідування здійснюється слідство кримінального провадження №0001271 від 11.07.2019, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 185 КК України.
Частина 1 ст.170 КПК України визначає, що арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.

Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України, слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у ч. 2 ст. 167 КПК України.

Одночасно, ч. 2 ст. 167 КПК України вказує на те, що тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані, як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.

Відповідно до вимог ч.3 ст.170 КПК України арешт може бути накладено на нерухоме і рухоме майно, майнові права інтелектуальної власності, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, цінні папери, корпоративні права, які перебувають у власності у підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, і перебувають у нього або в інших фізичних, або юридичних осіб, а також які перебувають у власності юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, з метою забезпечення можливої конфіскації майна, спеціальної конфіскації або цивільного позову.

Згідно ст. 173 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту. При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; достатність доказів, що вказують на вчинення особою кримінального правопорушення; розмір можливої конфіскації майна, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та цивільного позову; наслідки арешту майна для інших осіб; розумність та спів розмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Враховуючи вищенаведене, вважаю, що слідчим повністю доведено те, що накладення арешту на майно, матиме вагоме значення для швидкого, повного та неупередженого розслідування зазначеного кримінального правопорушення, а тому з метою забезпечен ня збереження речових доказів, клопотання слід задовольнити.

Керуючись ст. ст. 131, 132, 170-173, 309, 395 КПК України, -

у х в а л и в :
Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на наступне майно: телефон «Samsung J600F» чорного кольору, імеіl : НОМЕР_1 , який належить ОСОБА_5 .
Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Львівської області протягом п`яти днів з моменту її проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1