Провадження № 11-сс/4820/472/19
Категорія : ухвала слідчого судді Доповідач ОСОБА_2
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 жовтня 2019 року Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Хмельницького апеляційного суду в складі:
судді-доповідача ОСОБА_2 ,
суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
з участю секретаря ОСОБА_5 ,
прокурора ОСОБА_6 ,
захисника ОСОБА_7 , підозрюваного ОСОБА_8 ,
слідчої ОСОБА_9 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Хмельницькому матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №20000118 від 09.08.2018 за апеляційною скаргою захисника підозрюваного ОСОБА_8 адвоката ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду від 30 вересня 2019 року, -

в с т а н о в и л а:
Ухвалою слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду від 30 вересня 2019 року відмовлено в задоволенні скарги адвоката ОСОБА_7 в інтересах
ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Яришів Могилів-Подільського району Вінницької області, українця, громадянина України, розлученого, з вищою освітою, начальника митного поста «Вінниця центральний» Вінницької митниці ДФС, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, -
про скасування повідомлення про підозру у кримінальному провадженні №0000118 від 09.08.2018, за ч.3 ст.368 КК України.
16 липня 2019 року ОСОБА_8 вручено повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, а саме у тому, що він, обіймаючи посаду начальника митного поста «Вінниця-центральний» Вінницької митниці Державної фіскальної служби України, тобто являючись відповідно до п. 2 примітки до ст. 368 КК України службовою особою, яка займає відповідальне становище, діючи умисно та протиправно, з корисливих мотивів, використовуючи надане йому службове становище, з метою конспірації своїх незаконних дій, вирішив створити незаконну схему, де під своїм керівництвом залучив ряд службових осіб митного посту «Вінниця-центральний» Вінницької митниці ДФС та митних брокерів, серед яких був залучений і агент з митного оформлення ОСОБА_10 , та діючи із останнім за попередньою змовою, розробили спільний план незаконного збагачення, згідно з яким, декларантам створювались штучні умови за якими вони не могли подати особисто митну декларацію і змушені були звертатись до конкретних митних брокерів (агентів митного оформлення) до яких входив ОСОБА_10 , де після оплати послуг з митного оформлення митним брокерам або агентам з митного оформлення, частина грошових коштів передавалась начальнику митного поста «Вінниця-центральний» ОСОБА_8 , який, використовуючи надане йому службове становище, 15.07.2019 року в першій половині дня, в приміщені адміністративної будівлі митного посту «Вінниця-центральний» Вінницької митниці ДФС за адресою: Вінницька область, Вінницький район, с. Зарванці, 7 км. Хмельницького шосе, отримав від ОСОБА_10 частину розділених грошових коштів, який останній вимагав та отримував від декларантів, за вчинення дій з використанням наданої влади та службового становища щодо не перешкоджання господарської діяльності митним брокерам на території митного посту «Вінниця-центральний» Вінницької митниці ДФС шляхом надання вказівок підлеглим працівникам щодо створенням штучних перешкод для розмитнення товарів іншим особам, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. З ст. 368 КК України - одержання службовою особою, яка займає відповідальне становище, неправомірної вигоди для себе за вчинення та невчинення такою службовою особою в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду будь-якої дії з використанням наданої їй влади та службового становища, вчинене за попередньою змовою групою осіб, поєднане з вимаганням неправомірної вигоди.
Відмовляючи в задоволенні скарги, слідчий суддя мотивував своє рішення тим, що Перевірка повідомлення про підозру з точки зору обґрунтованості підозри з врахуванням положень ст.17 КПК України не входить до предмету судового розгляду, який здійснюється слідчим суддею відповідно до положень ст.303 ч.1 п.10 КПК України на стадії досудового розслідування, а може бути лише предметом безпосереднього судового розгляду кримінального провадження судом, оскільки на стадії досудового розслідування слідчий суддя не уповноважений вдаватись до оцінки отриманих слідством доказів та порядку їх отримання, давати оцінку зібраним доказам з точки зору їх допустимості, а без такої оцінки висновок щодо обґрунтованості повідомленої особі підозри неможливий. Визнання доказів недопустимими належить виключно до компетенції суду під час судового розгляду (ст.89 КПК України).
В поданій апеляційній скарзі захисник ОСОБА_7 просить ухвалу слідчого судді скасувати, постановити нову ухвалу, якою скасувати повідомлення слідчого ТУ ДБР у м. Хмельницькому про підозру ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України; зобов`язати уповноважених осіб ТУ ДБР у м. Хмельницькому виключити з ЄРДР відомості про дату та час повідомлення про підозру ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України. При цьому вказує, що затримання ОСОБА_8 проведено з порушенням ст.208 КПК України. Крім того зазначає, що з моменту передачі ОСОБА_10 грошей ОСОБА_8 минув значний проміжок часу, підстав для повідомлення про підозру ОСОБА_8 у зв`язку з його затриманням на місці вчинення кримінального правопорушення чи безпосередньо після його вчинення у сторони обвинувачення не було. На думку апелянта, слідчий суддя при розгляді скарги на повідомлення про підозру ОСОБА_8 не з`ясував всі обставини кримінального правопорушення в частині законності затримання ОСОБА_8 та повідомлення йому про підозру, не прийняв до уваги порушення стороною обвинувачення вимог кримінального процесуального законодавства при затримання ОСОБА_8 та повідомлення йому про підозру. Звертає увагу і на те, що текст повідомлення про підозру ОСОБА_8 у цій частині не відповідає фактичним обставинам кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, та містить завідомо неправдиві відомості щодо суттєвих обставин кримінального правопорушення. Стверджує, що жодних фактичних даних, які б ґрунтувалися на належних та допустимих доказах, щодо створення ОСОБА_8 штучних умов декларантам за якими вони не могли подати особисто митну декларацію і змушені були звертатися до конкретних митних брокерів та інших протиправних дій з боку ОСОБА_8 стороною обвинувачення у повідомленні про підозру ОСОБА_8 не наведено. Вважає, що повідомлення про підозру ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, стороною обвинувачення належними та допустимими доказами не обґрунтовано, не доведено суб`єктивну та об`єктивну сторону злочину, винесено з порушеннями вимог ст. ст. 276, 277 КПК України, а також слідчим суддею не досліджено в повному обсязі та об`єктивно не з`ясовано всі суттєві обставини кримінального провадження, на які посилається сторона захисту у скарзі на повідомлення про підозру, не взято до уваги суттєві порушення норм кримінального процесуального законодавства стороною обвинувачення при повідомленні ОСОБА_8 про підозру.
Заслухавши доповідь судді - доповідача, пояснення підозрюваного ОСОБА_8 та його захисника ОСОБА_7 на підтримання доводів апеляційної скарги, прокурора та слідчого про законність і обґрунтованість ухвали слідчого судді, перевіривши матеріали кримінального провадження і обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів судової палати вважає, що вона не підлягає до задоволення з таких підстав.

Так, відповідно до положень ст.276 КПК України повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому статтею 278 цього Кодексу, у випадках: 1) затримання особи на місці вчинення кримінального правопорушення чи безпосередньо після його вчинення; 2) обрання до особи одного з передбачених цим Кодексом запобіжних заходів; 3) наявності достатніх доказів д. підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення. Особливості повідомлення про підозри окремій категорії осіб визначаються главою 37 цього Кодексу. У випадках, передбачених частино першою цієї статті, слідчий, прокурор або інша уповноважена службова особа (особа, якій законом надано право здійснювати затримання) зобов`язані невідкладно повідомити підозрюваному про його права, передбачені статтею 42 цього Кодексу. Після повідомлення про права слідчий, прокурор або інша уповноважена службова особа на прохання підозрюваного зобов`язані детально роз`яснити кожне із зазначених прав.
Відповідно до ч.1 ст.278 КПК України письмову повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.

Згідно з ч.2 ст.278 КПК України письмову повідомлення про підозру затриманій особі вручається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту її затримання.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали кримінального провадження, дійшов обґрунтованого висновку, що за своїм змістом повідомлення про підозру ОСОБА_8 від 16.07.2019 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000118 від 09.08.2018 відповідає вимогам ст.277 КПК України, при врученні повідомлення слідчим були дотримані вимоги ст.278 КПК України, повідомлення про підозру було здійснено за наявності достатніх доказів, які давали можливість дійти переконання в тому, що ОСОБА_8 можливо вчинив кримінальне правопорушення, склад якого передбачений ч.3 ст.368 КК України, а тому є законним, обґрунтованим, винесеним за наявності достатніх доказів та відповідно до вимог КПК України.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про те, що перевірка повідомлення про підозру з точки зору обґрунтованості підозри з врахуванням положень ст.17 КПК України не входить до предмету судового розгляду, який здійснюється слідчим суддею відповідно до положень ст.303 ч.1 п.10 КПК України на стадії досудового розслідування, а може бути лише предметом безпосереднього судового розгляду кримінального провадження судом, оскільки на стадії досудового розслідування слідчий суддя не уповноважений вдаватись до оцінки отриманих слідством доказів та порядку їх отримання, давати оцінку зібраним доказам з точки зору їх допустимості, а без такої оцінки висновок щодо обґрунтованості повідомленої особі підозри неможливий.
Для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри оцінка, наданих слідчому судді доказів, здійснюється не в контексті їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у особи за вчинення злочину, доведення чи не доведення винуватості особи, з метою досягнення таких висновків, які необхідні суду при постановленні вироку, а щоб визначити достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою.
За визначенням Європейського суду з прав людини "обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йде мова у статті 5 § 1 (с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин".
Отже, на початковій стадії розслідування суд, оцінюючи обґрунтованість підозри, не повинен пред`являти до наданих доказів таких же високих вимог, як при формулюванні остаточного обвинувачення при направленні кримінального провадження до суду.
Як слідує з матеріалів провадження, в повідомленні про підозру ОСОБА_8 від 16 липня 2019 року за ч.3 ст.368 КК України належним чином вказано зміст підозри та правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_8 , із зазначенням статті закону України про кримінальну відповідальність.
Виходячи з викладеного, порушень вимог КПК України під час розгляду скарги на повідомлення про підозру, які б потягли безумовне скасування ухвали слідчого судді, колегією суддів не встановлено.

Керуючись ст.ст.407, 418, 419, 422 КПК України, колегія суддів, -
п о с т а н о в и л а:
Ухвалу слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду від 30 вересня 2019 року про відмову в задоволенні скарги адвоката ОСОБА_7 в інтересах ОСОБА_8 про скасування повідомлення про підозру у кримінальному провадження за №20000118 від 09.08.2018 за ч.3 ст.368 КК України залишити без змін, а апеляційну скаргу захисника підозрюваного ОСОБА_8 адвоката ОСОБА_7 без задоволення.

Ухвала набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді