н/п 1-кс/640/6993/19
"04" червня 2019 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря - ОСОБА_2 ,
ВСТАНОВИВ:
На вирішення експертів поставити наступні питання:
1) Чи є у гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , будь-які тілесні ушкодження якщо так, то які мають характер, локалізація і механізм утворення тілесних ушкоджень?
2) Чи могли дані тілесні ушкодження утворитися в строк, зазначений ОСОБА_5 .?
3) Чи могли дані тілесні ушкодження утворитися за обставин, зазначених ОСОБА_4 .?
4) Чи правильно був установлений діагноз хворому ОСОБА_4 , якщо ні, то чим це підтверджується та до яких наслідків призвело?
5) Чи у повному обсязі в умовах даної лікувальної установи зроблене обстеження хворому, з огляду на наявні у ОСОБА_4 хронічних захворювань, а саме: хронічний двухсторонній поліпозний пансинусіт. Викривлення носової перегородки з порушенням функції носового дихання?
6) Чи відповідало проведене хворому ОСОБА_4 лікування встановленому діагнозу, у тому числі, відповідно до протоколу лікування даного захворювання?
7) Чи у повному об`єму надана медична допомога хворому? Якщо ні, то чим зумовлена та підтверджується недостатня медична допомога та які заходи було б варто ще провести?
8) Чи не було протипоказане лікування (хірургічна операція), застосоване до хворого ОСОБА_4 .?
9) Що стало основним в несприятливому перебігу захворювання характер самого захворювання чи некваліфіковані дії самого медичного персоналу (несвоєчасність та недостатній об`єм медичної допомоги)?
10) Яку допомогу та які дії в даних умовах повинен був оказати лікар ОСОБА_6 , проводивший хірургічну операцію гр. ОСОБА_4 - Септопластика. Двусторонняя липогаймороэтмоидотомия, дізнавшись від пацієнта, що внаслідок проведеної хірургічної операції останній втратив зір на ліве око.
11) Чи зобов`язаний був лікар при виявленні у хворого відсутності зору лівого ока, виконати певні заходи, у тому числі, направлені на порятунок зору? Якщо зобов`язаний, то які саме?
12) Чи мали місце порушення діючих інструкцій про лікування, і якщо так, то які саме порушення мали місце? До яких наслідків вони призвели і хто за дані порушення повинен нести відповідальність?
13) Чи правильно була обрана методика оперативного втручання і чи правильно вона проведена?
14) Всі або які саме діагностичні маніпуляції і операції були проведені своєчасно?
15) Чи відповідає проведене лікування встановленому діагнозу?
16) У повному або неповному обсязі надано медичну допомогу хворому? Якщо ні, то чим це пояснюється і які заходи слід було б здійснити?
17) Які інструкції порушив лікар ОСОБА_6 , який проводив операцію: Септопластика. Двостороння поліпогаймороетмоідотомія? До яких наслідків це призвело?
18) Що стало основною причиною настання тяжких наслідків для хворого ОСОБА_4 : невірно встановлений діагноз та обраний курс лікування (проведення операції); вірно встановлений діагноз, але не кваліфіковано (проведення операції)?
19) Чи обґрунтована наукова методика, що застосовувалася при лікування хворого ОСОБА_4 .?
20) Чи перебуває проведення хірургічної операції - септопластика Двусторонняя поліпогаймороєтмоідотомія у причинному зв`язку з пошкодженням зорового нерва лівого очного яблука гр. ОСОБА_4 .?
21) Чи могло неправильне проведення операції септопластика, операції гайморо- етмоїдотомія по Рудакову зправа, операція поліпотомія носа зправа, операція гаймороетмоїдотомія по Рудакову зліва, поліпотомія носа зліва спричинити за собою втрату зору?
22) Чи існували медичні дані (рентгенологічні, комп`ютерно- томографічні, або інші) про наявність розповсюдження поліпоїдного розростання у кісткові тканини ОСОБА_4 , а саме тієї локалізації, що начебто призвели до травмування у ході оперативного втручання?
23) Чи мав лікар ОСОБА_6 , що проводив оперативне втручання, приймати до уваги наявність позаполипозних змін у кістковій тканини відповідно до КТ № 112520 від 10.05.2018 у ході проведення оперативного втручання в даній ділянці?
24) Які дії технічно мав проводити лікар ОСОБА_6 , що виконував оперативне втручання для запобігання непередбачуваних операційних порушень кісткової тканини очниці?
25) Чи можливо однозначно стверджувати, що ушкодження нервовосудинного пучка лівого ока виникло внаслідок дії самостійного зміщення кісткової структури у відповідному напрямку із відповідною силою необхідної для пересічення названої нервово-судинної структури?
26) Яким чином можна стверджувати про те, що несприятливому перебігу патологічного процессу, внаслідок якого гр. ОСОБА_4 втратив зір, стало не оперативне втручання (24.05.2018), а «характер та особливості самого захворювання (відповідно до висновку комісійної судово-медичної експертизи № 267 від 12.04.2019)? Якщо це не так то чи існує причинний зв`язок між втратою зору гр. ОСОБА_4 і проведеним оперативним втручанням, відповідно до Лор захворювання?
27) Чи повинні були медичні працівники, хто конкретно, постійно спостерігати за хворими після проведення операції з метою своєчасного надання допомоги?
28) Якщо відповідно до висновку комісійної судово-медичної експертизи № 267 від 12.04.2019) методика і тактика оперативного втручання (24.05.2018) хворому ОСОБА_4 була обрана та виконана правильно, то який вплив технічної помилки (відповідно на запитання 6.7.15 тієї самої експертизи) на наслідки, що настали для стану здоров`я гр. ОСОБА_4 .?
29) Яким чином при проведенні усіх необхідних заходів медичної допомоги та лікування (відповідно до відповіді до питання № 17 тієї самої експертизи) настали такі наслідки для гр. ОСОБА_4 .?
30) Які дії мав виконати лікар ОСОБА_6 , що проводив операцію, щодо запобігання (технічними ускладненнями (помилкам), щодо прийняття заходів для зупинки та зниження впливу ускладнення, які настали відповідно до стану здоров`я ОСОБА_4 .?
31) Якщо існує причинно наслідковий зв`язок між оперативними втручанням, 24.05.2018, щодо лор патології ОСОБА_4 та втратою його зору внаслідок допущення (технічної помилки), то якою є ступень тяжкості тілесних ушкоджень, отриманих ОСОБА_4 .?
32) Чи втратив би зір на ліве око ОСОБА_4 внаслідок захворювання, про яке йдеться у відповіді на питання 6.7.15 до (відповідно на запитання 6.7.15 тієї самої експертизи), якби йому не проводили оперативне втручання за лор-патологією або ж би виконали його без «технічної помилки»?
При цьому, для дослідження експертам, за вимогою експертів, направити - ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешкаючого за адресою: АДРЕСА_1 .
За письмовою вимогою експерта (клопотання), спрямованою на адресу СУ ГУНП в Харківській області, надати для проведення експертизи додаткові матеріали та виконати запитувані експертом слідчі дії.
Після проведення необхідних досліджень направити висновок експерта до СУ ГУНП в Харківській області для долучення до матеріалів кримінального провадження.
На обґрунтування клопотання сторона обвинувачення зазначає, що в провадженні СУ ГУНП в Харківській області перебуває кримінальне провадження за фактом неналежного виконання медичним працівником своїх професійних обов`язків внаслідок несумлінного до них ставлення, що спричинило тяжі наслідки для хворого.
10.07.2018 до СУ ГУНП в Харківської області звернувся ОСОБА_4 із заявою про те, що 24 травня 2018 року лікар лор Харківської обласної клінічної лікарні - Центра екстреної медичної допомоги, розташованої за адресою м. Харків, пр. Незалежності,13 ОСОБА_6 в результаті неналежного виконання своїх професійних обов`язків, внаслідок недбалого чи несумлінного ставлення до них, обрав неналежний метод лікування хворому - ОСОБА_4 , 1982 року народження, що спричинило тяжкі наслідки для хворого.
На підставі ухвали слідчого судді по кримінальному провадженню було проведено комісійну судово-медичну експертизу № 267 від 12.04.2019, доручення на проведення якої було надано експертній Комунальній установі «Одеське обласне бюро судово-медичної експертизи» відповідно висновку якої, судово-медичні експерти дали не вичерпну відповідь, щодо провини конкретної особи.
Крім того, до СУ ГУНП в Харківській області надійшло клопотання потерпілого ОСОБА_4 , який, ознайомившись з висновками комісійної судово-медичної експертизи «Одеського обласного бюро», заявив, що не згоден з висновком експертизи та вважає, що дані висновки не відповідають медичній документації. У висновку експертів на жодне запитання слідчого не має конкретної відповіді, всі відповіді ухильні, неточні, необґрунтовані, у зв`язку з чим потерпілий просить призначити повтору комісійну судово-медичну експертизу в іншій державній спеціалізованій установі.
Як зазначено слідчим, одночасно, відповідно до висновку судово-медичної експертизи №267 від 12.04.2019, описова та резолютивна частина, а також медичні дані, рентгенологічні комп`ютерно-технічні дослідження суперечать один одному, а тому з метою виконання завдань передбачених ст. 2 КПК України, встановлення обставин, які підлягають доказуванню у кримінальному провадженні(передбачених ст. 91 КПК України), а також враховуючи що для усунення протиріч між об`єктивної картиною злочину та висновку необхідне спеціальне знання в області медицини та відповідно до п.2 ч.2 ст. 242 КПК України слідчий зобов`язаний звернуться з клопотанням до слідчого судді для проведення експертизи щодо визнання встановлення тяжкості та характеру тілесних ушкоджень потерпілому в результаті неналежного виконання професійних обов`язків медичним працівником , а відповідно до п.2 ч.1 ст.91 КПК України у кримінальному провадженні підлягають доказуванню винуватість обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, форма вини, мотив і мета вчинення кримінального правопорушення - необхідно призначити повторну комісійну судово- медичну експертизу.
Повторною є експертиза, під час проведення якої досліджуються ті самі об`єкти і вирішуються ті самі питання, що і при проведення первинної (попередніх) експертизи (експертиз). Експертизи та дослідження проводяться експертними установами за зонами регіонального обслуговування за наявності обставин, що зумовлюють неможливість, або недоцільність проведення експертизи в експертної установи за зоною регіонального обслуговування орган (особа), який призначає експертизу (залучає експерта), зазначивши відповідні мотиви, доручає її виконання експертам іншої експертної установи (про затвердження інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертні дослідження Наказ МЮ № 53/5 від 08.10.1998року в редакції 26.12.2012 № 1950/5).
Повторна експертиза призначається, коли є сумніви у правильності висновку експерта, пов`язані з його недостатньою обґрунтованістю чи з тим, що він суперечить іншим матеріалам справи. п.11 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 8 від 30. 05.1997 « Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах.
У зв`язку з викладеним для з`ясування обставин, які мають істотне значення для кримінального провадження, у органу досудового розслідування виникла необхідність у проведенні комісійної судово-медичної експертизи з метою встановлення правильності поставленого діагнозу та ходу лікування хворого (хірургічна операція) гр. ОСОБА_4 медичними працівниками відповідної лікарні, - що неможливо здійснити без наявних спеціальних знань в області судової медицини та призначення відповідної експертизи.
В судове засідання слідчий не з`явився, повідомлявся належним чином про дату, час та місце розгляду клопотання; слідчим ОСОБА_7 , що входить до складу слідчої групи у даному кримінальному провадженні, суду надано заяву, в якій він просить провести судове засідання за його відсутності у зв`язку зі службовою зайнятістю. Клопотання підтримує в повному обсязі.
Слідчий суддя, дослідивши Витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань, в межах якого подається клопотання, надані докази, приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання, виходячи з наступного.
Відповідно до ч. 1 ст. 242 КПК України, експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, за дорученням слідчого судді чи суду, наданим за клопотанням сторони кримінального провадження або, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.
Згідно ст. 243 КПК України, експерт залучається за наявності підстав для проведення експертизи за дорученням слідчого судді чи суду, наданим за клопотанням сторони кримінального провадження.
Відповідно до ч. 1 ст. 244 КПК України, у разі якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання, сторони кримінального провадження мають право звернутися з клопотанням про проведення експертизи до слідчого судді.
Згідно ч. 3 ст. 244 КПК України, клопотання розглядається слідчим суддею місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, не пізніше п`яти днів із дня його надходження до суду. Особа, яка подала клопотання, повідомляється про місце та час його розгляду, проте її неприбуття не перешкоджає розгляду клопотання, крім випадків, коли її участь визнана слідчим суддею обов`язковою.
На виконання вимог ч. 6 ст. 244 КПК України, сторона обвинувачення довела, що для вирішення питань, що мають істотне значення для кримінального провадження, необхідне залучення експерта, а тому клопотання підлягає задоволенню.
Враховуючи неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалося, що відповідає положенням ч. 4 ст. 107 КПК України.
Керуючись ст.ст. 40, 107, 242-244, 372 КПК України, слідчий суддя
Клопотання слідчого про проведення експертизи задовольнити.
На вирішення експертів поставити наступні питання:
1) Чи є у гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , будь-які тілесні ушкодження якщо так, то які мають характер, локалізація і механізм утворення тілесних ушкоджень?
2) Чи могли дані тілесні ушкодження утворитися в строк, зазначений ОСОБА_5 .?
3) Чи могли дані тілесні ушкодження утворитися за обставин, зазначених ОСОБА_4 .?
4) Чи правильно був установлений діагноз хворому ОСОБА_4 , якщо ні, то чим це підтверджується та до яких наслідків призвело?
5) Чи у повному обсязі в умовах даної лікувальної установи зроблене обстеження хворому, з огляду на наявні у ОСОБА_4 хронічних захворювань, а саме: хронічний двухсторонній поліпозний пансинусіт. Викривлення носової перегородки з порушенням функції носового дихання?
6) Чи відповідало проведене хворому ОСОБА_4 лікування встановленому діагнозу, у тому числі, відповідно до протоколу лікування даного захворювання?
7) Чи у повному об`єму надана медична допомога хворому? Якщо ні, то чим зумовлена та підтверджується недостатня медична допомога та які заходи було б варто ще провести?
8) Чи не було протипоказане лікування (хірургічна операція), застосоване до хворого ОСОБА_4 .?
9) Що стало основним в несприятливому перебігу захворювання характер самого захворювання чи некваліфіковані дії самого медичного персоналу (несвоєчасність та недостатній об`єм медичної допомоги)?
10) Яку допомогу та які дії в даних умовах повинен був оказати лікар ОСОБА_6 , що проводив хірургічну операцію гр. ОСОБА_4 - Септопластика. Двусторонняя липогаймороэтмоидотомия, дізнавшись від пацієнта, що внаслідок проведеної хірургічної операції останній втратив зір на ліве око.
11) Чи зобов`язаний був лікар при виявленні у хворого відсутності зору лівого ока, виконати певні заходи, у тому числі, направлені на порятунок зору? Якщо зобов`язаний, то які саме?
12) Чи мали місце порушення діючих інструкцій про лікування, і якщо так, то які саме порушення мали місце? До яких наслідків вони призвели і хто за дані порушення повинен нести відповідальність?
13) Чи правильно була обрана методика оперативного втручання і чи правильно вона проведена?
14) Всі або які саме діагностичні маніпуляції і операції були проведені своєчасно?
15) Чи відповідає проведене лікування встановленому діагнозу?
16) У повному або неповному обсязі надано медичну допомогу хворому? Якщо ні, то чим це пояснюється і які заходи слід було б здійснити?
17) Які інструкції порушив лікар ОСОБА_6 , який проводив операцію: Септопластика. Двостороння поліпогаймороетмоідотомія? До яких наслідків це призвело?
18) Що стало основною причиною настання тяжких наслідків для хворого ОСОБА_4 : невірно встановлений діагноз та обраний курс лікування (проведення операції); вірно встановлений діагноз, але не кваліфіковано (проведення операції)?
19) Чи обґрунтована наукова методика, що застосовувалася при лікування хворого ОСОБА_4 .?
20) Чи перебуває проведення хірургічної операції - септопластика Двусторонняя поліпогаймороєтмоідотомія у причинному зв`язку з пошкодженням зорового нерва лівого очного яблука гр. ОСОБА_4 .?
21) Чи могло неправильне проведення операції септопластика, операції гайморо- етмоїдотомія по Рудакову зправа, операція поліпотомія носа зправа, операція гаймороетмоїдотомія по Рудакову зліва, поліпотомія носа зліва спричинити за собою втрату зору?
22) Чи існували медичні дані (рентгенологічні, комп`ютерно- томографічні, або інші) про наявність розповсюдження поліпоїдного розростання у кісткові тканини ОСОБА_4 , а саме тієї локалізації, що начебто призвели до травмування у ході оперативного втручання?
23) Чи мав лікар ОСОБА_6 , що проводив оперативне втручання, приймати до уваги наявність позаполипозних змін у кістковій тканини відповідно до КТ № 112520 від 10.05.2018 у ході проведення оперативного втручання в даній ділянці?
24) Які дії технічно мав проводити лікар ОСОБА_6 , що виконував оперативне втручання для запобігання непередбачуваних операційних порушень кісткової тканини очниці?
25) Чи можливо однозначно стверджувати, що ушкодження нервовосудинного пучка лівого ока виникло внаслідок дії самостійного зміщення кісткової структури у відповідному напрямку із відповідною силою необхідної для пересічення названої нервово-судинної структури?
26) Яким чином можна стверджувати про те, що несприятливому перебігу патологічного процессу, внаслідок якого гр. ОСОБА_4 втратив зір, стало не оперативне втручання (24.05.2018), а «характер та особливості самого захворювання (відповідно до висновку комісійної судово-медичної експертизи № 267 від 12.04.2019)? Якщо це не так то чи існує причинний зв`язок між втратою зору гр. ОСОБА_4 і проведеним оперативним втручанням, відповідно до Лор захворювання?
27) Чи повинні були медичні працівники, хто конкретно, постійно спостерігати за хворими після проведення операції з метою своєчасного надання допомоги?
28) Якщо відповідно до висновку комісійної судово-медичної експертизи № 267 від 12.04.2019) методика і тактика оперативного втручання (24.05.2018) хворому ОСОБА_4 була обрана та виконана правильно, то який вплив технічної помилки (відповідно на запитання 6.7.15 тієї самої експертизи) на наслідки, що настали для стану здоров`я гр. ОСОБА_4 .?
29) Яким чином при проведенні усіх необхідних заходів медичної допомоги та лікування (відповідно до відповіді до питання № 17 тієї самої експертизи) настали такі наслідки для гр. ОСОБА_4 .?
30) Які дії мав виконати лікар ОСОБА_6 , що проводив операцію, щодо запобігання (технічними ускладненнями (помилкам), щодо прийняття заходів для зупинки та зниження впливу ускладнення, які настали відповідно до стану здоров`я ОСОБА_4 .?
31) Якщо існує причинно наслідковий зв`язок між оперативними втручанням, 24.05.2018, щодо лор патології ОСОБА_4 та втратою його зору внаслідок допущення (технічної помилки), то якою є ступень тяжкості тілесних ушкоджень, отриманих ОСОБА_4 .?
32) Чи втратив би зір на ліве око ОСОБА_4 внаслідок захворювання, про яке йдеться у відповіді на питання 6.7.15 до (відповідно на запитання 6.7.15 тієї самої експертизи), якби йому не проводили оперативне втручання за лор-патологією або ж би виконали його без «технічної помилки»?
Для дослідження експертам, за вимогою експертів, направити: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешкаючого за адресою: АДРЕСА_1 .
За письмовою вимогою експерта (клопотання), спрямованою на адресу СУ ГУНП в Харківській області, надати для проведення експертизи додаткові матеріали та виконати запитувані експертом слідчі дії.
Попередити експертів Київського міського клінічного бюро судово-медичної експертизи про кримінальну відповідальність за ст.ст. 384, 385 КК України.
Після проведення необхідних досліджень направити висновок експерта до СУ ГУНП в Харківській області для долучення до матеріалів кримінального провадження.
Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.
Ухвала виготовлена в нарадчій кімнаті, є оригіналом.

Слідчий суддя - ОСОБА_1