ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Справа № 644/2064/18 Головуючий суддя І інстанції ОСОБА_1
Провадження № 11-кп/818/1800/19 Суддя доповідач ОСОБА_2
Категорія: заміна покарання
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
9 липня 2019 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Харківського апеляційного суду у складі :

головуючого судді - ОСОБА_2 ,

суддів: - ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

при секретарі - ОСОБА_5 ,

за участю прокурора - ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання прокурора ОСОБА_7 про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали Орджонікідзевського районного суду міста Харкова від 19 лютого 2019 року відносно ОСОБА_8 ,-

В С Т А Н О В И Л А :
Вказаною ухвалою суд відмовив в задоволенні подання Київського районного відділу філії Державної установи «Центр пробації» в Харківській області про заміну несплаченої суми штрафу покарання у виді громадських робіт у відношенні засудженого ОСОБА_8 .
Прокурором поза межами строку апеляційного оскарження на дану ухвалу подана апеляційна скарга разом з клопотанням про поновлення строку.
В клопотанні вказано, що місцева прокуратура не знала про ухвалення судом такого рішення. Копія оскаржуваної ухвали надійшла до прокуратури 7 березня 2019 року.
На думку прокурора, ця обставина є поважною.
Заслухавши доповідь судді, думку прокурора, який підтримав свою апеляційну скаргу, дослідивши матеріали провадження, колегія суддів вважає, що клопотання не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до положень ст. 395 КПК України ухвала суду першої інстанції може бути оскаржено в апеляційному порядку протягом 7 днів з дня її проголошення.

Зі змісту ч.1 ст. 113 КПК України вбачається, що процесуальні строки це встановлені законом проміжки часу, у межах яких учасники кримінального провадження зобов`язані (мають право) приймати процесуальні рішення чи вчиняти процесуальні дії.

Відповідно ст. 116 КПК України процесуальні дії мають виконуватися у встановлені цим Кодексом строки. Строк не вважається пропущеним, якщо скаргу або інший документ здано до закінчення строку на пошту або передано особі уповноваженій їх прийняти.
З матеріалів кримінального провадження вбачається, що судовий розгляд проводився за участі прокурора ОСОБА_9 , який був присутній і під час проголошення ухвали Орджонікідзевського районного суду міста Харкова від 19 лютого 2019 року відносно ОСОБА_8 .
Під час проголошення судового рішення головуючий суддя ОСОБА_1 роз`яснив суть ухвали та строки її оскарження 7 днів з моменту проголошення.
Проте апеляційна скарга прокурором ОСОБА_7 подана 19 березня 2019 року.
Таким чином прокурором подано апеляційну скаргу із пропуском строку на апеляційне оскарження ухвали.
Матеріали провадження не містять будь яких даних, які б підтвердили поважність причин пропуску строку на апеляційне оскарження. Не навів таких даних прокурор і під час апеляційного розгляду.
При реалізації норм національного процесуального законодавства, яке регламентує порядок поновлення строку на апеляційне оскарження, необхідно враховувати і правові позиції ЄСПЛ сформульовані, зокрема, В рішенні від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України».
Так, у пункті 41 цього рішення Європейський Суд зазначив, що якщо строк на ординарне апеляційне оскарження поновлений зі спливом значного періоду часу та за підстав, які не видаються переконливими, як у цій справі, таке рішення може порушити принцип юридичної визначеності, так як і перегляд в порядку нагляду. Суд визнає, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави. Однією із таких підстав може бути, наприклад, неповідомлення сторін органами влади про прийняті рішення у їхній справі. Проте навіть тоді можливість поновлення не буде необмеженою, оскільки сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип остаточності судового рішення (принцип res judicata)
Відтак, прокурор жодним чином не обгрунтував поважність причин пропуску строку на апеляційне оскарження, а отже втручання у принцип остаточності судового рішення в даному випадку не є виправданим.
Посилання прокурора ОСОБА_7 на те що оскаржувана ухвала була отримана місцевою прокуратурою лише 07.03.2019 року, не приймаються колегією суддів, оскільки законодавцем визначено інший принцип обрахування строків не з моменту отримання копії, а з моменту проголошення судового рішення.
Обставин, які б свідчили про відсутність у прокурора ОСОБА_9 повноважень на участь у вказаному судовому провадженні в суді першої інстанції прокурор ОСОБА_7 у своєму клопотанні про поновлення строків не наводить.
Згідно з п. 4 ч. 3 ст. 399 КПК України, апеляційна скарга повертається, якщо апеляційна скарга подана після закінчення строку апеляційного оскарження і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або суд апеляційної інстанції за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Керуючись ст. 399 КПК України, колегія суддів,-
ПОСТАНОВИЛА:
Клопотання прокурора ОСОБА_7 залишити без задоволення.

Апеляційну скаргу прокурора ОСОБА_7 на ухвалу Орджонікідзевського районного суду міста Харкова від 19 лютого 2019 року відносно ОСОБА_8 - повернути апелянту.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена в касаційному порядку до Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду протягом трьох місяців з моменту її проголошення.

Головуючий -

Судді -