Справа № 754/9839/19
У Х В А Л А
Іменем України
02 вересня 2019 року м.Київ

Слідчий суддя Деснянського районного суду міста Києва ОСОБА_1

за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2

за участю прокурора ОСОБА_3

за участю адвоката ОСОБА_4

за участю ОСОБА_5

розглянувши клопотання адвоката ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_5 про скасування арешту з майна,

В С Т А Н О В И В:

До суду звернувся адвокат ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_5 про скасування арешту з майна, накладеного на квартири АДРЕСА_1 , яка належить на праві власності ОСОБА_5 .

Клопотання обґрунтоване тим, що 18 січня 2019 року слідчим суддею Деснянського районного суду міста Києва було задоволено клопотання старшого слідчого СВ Деснянського УП ГУНП у м. Києві майора поліції ОСОБА_6 , погоджене з прокурором Київської місцевої прокуратури № 3 ОСОБА_3 , про накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 , яка належить на праві власності ОСОБА_5 .

Адвокат не погоджується з таким рішенням слідчого судді, посилаючись на те, що арешт на майно було накладено необґрунтовано, оскільки органом досудового розслідування не доведено, що вказана квартира, яка на праві власності належить ОСОБА_5 , є речовими доказом в кримінальному провадженні. Окрім того, ОСОБА_5 немає жодного відношення до кримінального провадження №0000054 від 04.01.2019, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, володіє квартирою АДРЕСА_1 на законних підставах, а тому арешт на майно було накладено безпідставно та необґрунтовано, а тому потреба в такому заході забезпечення кримінального провадження відпала.
Адвокат ОСОБА_4 та ОСОБА_5 в судовому засіданні підтримали клопотання про скасування арешту майна, просили суд задовольнити, посилаючись на те, що ОСОБА_5 правомірно набула право власності, а ОСОБА_7 добровільно визнав свій борг та надав свою згоду на звернення стягнення на предмет іпотеки, квартиру АДРЕСА_1 шляхом набуття права власності іпотекодержателем ОСОБА_5 . Вважають, що ухвала про накладення арешту постановлена неправомірно і підлягає скасуванню.

Прокурор в судовому засіданні заперечував проти скасування арешту.

Дослідивши письмові докази, долучені до клопотання, вислухавши пояснення учасників розгляду клопотання, слідчий суддя встановив наступне.

Судом встановлено, що у провадженні СВ Деснянського УП ГУНП у м. Києві перебуває кримінальне провадження №0000054 від 04.01.2019, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що в період часу з липня по грудень 2018 року невстановлена особа шляхом зловживання довірою заволоділа правом на вище зазначену квартиру, яка належить ОСОБА_5 .

Ухвалою слідчого судді Деснянського районного суду міста Києва було задоволено клопотання старшого слідчого СВ Деснянського УП ГУНП у м. Києві майора поліції ОСОБА_6 , погоджене з прокурором Київської місцевої прокуратури № 3 ОСОБА_3 , про накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 , яка належить на праві власності ОСОБА_5 .

Відповідно ч. 10 ст. 170 КПК України не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Під час судового засідання встановлено, що згідно договору №0021/18-ВБ про відступлення прав вимоги від 13.06.2018, ПАТ «Банк Форум» відступило ОСОБА_5 право вимоги за кредитним договором №58/06/01-КL від 26.10.2006 та договором іпотеки від 26.10.2006. Майновим поручителем по даному кредитному договору згідно договору Іпотеки від 26.10.2006 є ОСОБА_7 .

Крім того, слідчим суддею встановлено, що згідно заяви за підписам ОСОБА_7 від 15.06.2018, на вимогу ОСОБА_5 про усунення порушень по кредитному договору №58/06/01 КL від 26.10.2006, ОСОБА_7 повністю визнав свій борг та надав свою згоду на звернення стягнення на предмет іпотеки, квартиру АДРЕСА_1 шляхом набуття права власності іпотекодержателем ОСОБА_5 . Однак, матеріали кримінальної справи, яка досліджувалася слідчим суддею не містить зазначених документів, але в поясненнях ОСОБА_5 , зазначено про факт правомірності отримання права власності на квартиру АДРЕСА_1 .

Аналізуючи викладене, слідчий суддя дійшов до висновку про те, що підстав для арешту майна, що належить ОСОБА_5 не має, збереження арешту призведе до порушення прав заявника.

Статтею 174 КПК України встановлено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Враховуючи викладене вище, суд вважає, що підстав для подальшого арешту квартири АДРЕСА_1 , яка належить на праві власності ОСОБА_5 , не має, оскільки прокурором не доведено необхідність такого арешту як заходу забезпечення кримінального провадження з метою досягнення дієвості.

На підставі викладеного та керуючись статтями 170-174 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання адвоката ОСОБА_4 в інтересах ОСОБА_5 про скасування арешту з майна - задовольнити.

Скасувати арешт майна, а саме: квартири АДРЕСА_1 , накладеного ухвалою слідчого судді Деснянського районного суду міста Києва 18 січня 2019 року (справа № 754/697/19) у кримінальному провадженні № 0000054 від 04.01.2019 року.

Ухвала остаточна і оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1