Справа № 584/1214/19
Провадження №1-кс/584/656/19
УХВАЛА
21.08.2019 м. Путивль
Своє погоджене з прокурором клопотання про арешт майна слідчий обґрунтовує тим, що 16.08.2019 під час проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , мешканця АДРЕСА_3 , на подвір`ї виявлено двоспальне дерев`яне ліжко з ортопедичним матрацом. У дверному отворі будинку виявлено встановлені металеві двері темного кольору. Присутній у ході обшуку потерпілий ОСОБА_5 у вказаному ліжку та дверях впізнав майно, яке у нього було викрадено з житла.
Присутній при обшуку ОСОБА_6 пояснив, що дійсно вказане ліжко та металеві двері належали ОСОБА_5 , але вищевказане майно було придбано за грошові кошти у останнього.
У зв`язку з тим, що вилучені речі є речовими доказами по кримінальному провадженню, слідчий просив накласти на них арешт.
Слідчий та особа, у володінні якої перебуває майно, в судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином.
При цьому, від потерпілого ОСОБА_5 надійшла письмова заява у якій він клопотав про розгляд справи за його відсутності, а також просив вирішити питання щодо повернення йому металевих дверей.
Дослідивши надані матеріали, слідчий суддя дійшов висновку про задоволення клопотання, зважаючи на таке.
В силу ст.321 ЦК України права власності є непорушним. Особа може бути обмежена у здійсненні права власності лише у випадках і в порядку, встановлених законом.
Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Відповідно до ч.2 цієї ж статті, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Частиною ч.3 ст.170 КПК України визначено, що увипадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно з ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення (ч.1 ст. 98 КПК України).
З огляду на викладене з метою уникнення негативних наслідків, які можуть перешкодити проведенню всебічного та повного досудового розслідування, запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, відчуження майна в даному кримінальному провадженні, на даному етапі провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна і відповідно до вимог ст.ст.132, 170-173 КПК України необхідно накласти арешт на майно, що буде розумним та співрозмірним обмеженням права власності для цілей цього провадження, зокрема щодо огляду та подальшого експертного дослідження цього майна.
Згідно з ч. 4 ст. 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна.
З огляду на таке, слідчий суддя вважає за можливе задовольнити клопотання потерпілого ОСОБА_5 та передати останньому належні йому металеві двері на відповідальне зберігання.
Виходячи з наведеного, керуючись ст. 98, ч. 1, п. 1 ч. 2 ст. 170, 171-175 КПК України, слідчий суддя,
Клопотання слідчого СВ Путивльського відділення поліції Глухівського ВП ГУНП в Сумській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 задовольнити повністю.
Накласти арешт на майно вилучене 16.08.2019 під час проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , мешканця АДРЕСА_3 , а саме - двоспальне дерев`яне ліжко з ортопедичним матрацом та металеві двері темного кольору, власником яких є потерпілий ОСОБА_5 , мешканець АДРЕСА_2 .
Передати металеві двері на відповідальне зберігання їх власнику - ОСОБА_5 .
Ухвала про арешт майна виконується негайно.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого та процесуального прокурора в кримінальному провадженні № 0000295 від 16 серпня 2019 року.

Роз`яснити, що відповідно до положень ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Дана ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Сумського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1