Справа № 645/5750/18
Провадження № 1-кп/645/314/19
УХ В А Л А
іменем України

11 жовтня 2019 р. Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:

Головуючого судді ОСОБА_1 ,

За участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

За участю прокурора Харківської місцевої прокуратури № 3 ОСОБА_3 ,

Обвинуваченого ОСОБА_4 ,

Адвоката ОСОБА_5

розглянувши в судовому засіданні кримінальне провадження відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Харкова, громадянина України, не працюючого, раніше судимого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , на теперішній час утримується в ХУВП №27, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121, ч.2 ст.121 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Фрунзенського районного суду м. Харкова перебуває на розгляді зазначене кримінальне провадження.

Ухвалою слідчого судді Фрунзенського районного суду м. Харкова від 19.10.2018 року обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Відповідно до ч. 1 ст. 197 КПК України, строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.
Строк тримання під вартою обвинуваченого закінчується 16 жовтня 2019 року.
Вимогами п. 2 ч. 3 ст. 331 КПК України передбачено, що до спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.
У судовому засіданні прокурором заявлено клопотання про продовження обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, зазначивши, що 16.10.2019 року закінчується строк тримання обвинуваченого під вартою, ризики, визначені раніше судом при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а саме п. 1,3,5 ст. 177 КПК України, не зникли, запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, який було обрано в рамках кримінального провадження порушеного за ч. 1 ст. 121 КК України, обвинуваченим було порушено, обвинувачений раніше неодноразово притягався до кримінальної відповідальності, свідки по справі допитані не всі. Тому вважала, що крім тримання під вартою не можливо обрати більш м`який запобіжний захід. Крім того зазначила, що зобов`язується забезпечити явку свідків на наступне судове засідання.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_4 - ОСОБА_5 заперечував проти задоволення клопотання, просив відмовити у його задоволенні. Також вказав, що клопотання прокурора, є безпідставним та необґрунтованим, відсутнє письмове клопотання, що є порушенням діючого кримінально-процесуального кодексу України.

Обвинувачений ОСОБА_4 в судовому засіданні підтримав думку адвоката та просив відмовити у задоволенні клопотання прокурора посилаючись на його необґрунтованість та на недоведеність ризиків на які вказує прокурор.

Потерпілі ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , до судового засідання не з`явилися, про день та час розгляду справи повідомлялися своєчасно та належним чином, надали суду заяви про слухання справи за їх відсутності у судовому засіданні, цивільні позови не заявляли.

Вислухавши думку учасників кримінального провадження суд приходить до наступного.

Частиною 2 ст. 29 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та порядку, встановлених законом.

Згідно практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою та підставами застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, встановленим в ході досудового слідства.

Відповідно до ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Відповідно до вимог ст. 178 КПК України, судом при вирішенні клопотання враховуються, дані про особу обвинуваченого, його репутація, відомості щодо наявності у обвинуваченого міцних соціальних зв`язків за місцем мешкання, вік та стан його здоров`я, відсутність відомостей про наявність постійного місця роботи та джерел доходу, тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він обвинувачується.

Відповідно до ч. 1 ст. 331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжних захід щодо обвинуваченого.

Згідно з ч. 3 даної статті, незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акту, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та направляється уповноваженій службовій особі місця ув`язнення. До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Всі обставини справи на цій стадії процесу судом не встановлені, будь-яких нових даних про зменшення чи відсутність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, для застосування стосовно обвинуваченого ОСОБА_4 більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою, в судовому засіданні на даній стадії не встановлено.

ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінальний правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 121 ч. 2 ст. 121 КК України. Будь-яких даних про зменшення чи відсутність ризиків передбачених пунктами 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: можливість переховування від суду; незаконний вплив на свідків; вчинення іншого кримінального правопорушення, не наведено.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини доцільність продовження строку тримання під вартою ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи зменшуються ризики, які стали підставою для взяття особи під варту на початковій стадії розслідування. Кожне наступне продовження строку тримання під вартою має містити детальне обґрунтування ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстава для втручання в право особи на свободу. Наявність підстав для тримання особи під вартою та доцільність подовження строку тримання під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин.

Заслухавши думку прокурора, про необхідність продовження обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, захисника та думку обвинуваченого, враховуючи, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України; будь-яких даних про зменшення чи відсутність ризиків передбачених пунктами 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: можливість переховування від суду; незаконний вплив на свідків; вчинення іншого кримінального правопорушення, не наведено. Також судом враховується той факт, що в рамках кримінального провадження порушеного за ч. 1 ст. 121 КК України відносно ОСОБА_4 , ухвалою слідчого судді від 01.08.2018 року обраний запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, який обвинуваченим було порушено та з 16 вересня 2018 року він обвинувачується в скоєнні кримінального правопорушення за ч. 2 ст. 121 КК України суд приходить до висновку, що підстави для зміни запобіжного заходу відсутні та обраний обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжний захід у виді тримання під вартою необхідно продовжити, оскільки в рамках розгляду кримінального провадження не допитані свідки та обвинувачений може впливати на вказаних учасників кримінального провадження, обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину покарання за яке передбачено у вигляді позбавлення волі від п`яти років та раніше обраний запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, згідно матеріалів обвинувального акту, обвинуваченим було порушено.
Суд вважає реальними, обґрунтованими та такими, що не переставали існувати заявлені прокурором ризики переховування від суду, незаконного впливу на потерпілого, свідків, вчинення іншого кримінального правопорушення, при цьому враховується особа обвинуваченого.

Зазначені ризики виключають можливість зміни міри запобіжного заходу щодо обвинуваченого на будь-який інший більш м`який запобіжний захід, оскільки не забезпечать їх уникнення. Сторона захисту у своїх запереченнях не надала достатніх доводів для суду для скасування запобіжного заходу.

Враховуючи неможливість проведення судового розгляду кримінального провадження у строк до 16 жовтня 2019 року, суд вважає за необхідне продовжити обвинуваченому запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 8 г

рудня 2019 року.

Окрім того, виходячи з принципів, закріплених в ст. 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, продовжуючи ОСОБА_4 запобіжний захід, обраний в ході досудового розслідування, суд вважає за необхідне періодично, але не рідше, ніж раз на два місяці, переглядати питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою.

Керуючись ст. ст. 314-316 КПК України суд,-

Постановив:

Клопотання прокурора Харківської місцевої прокуратури № 3 ОСОБА_3 задовольнити. Продовжити обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 строк тримання під вартою, який не може перевищувати шістдесяти днів, тобто до 8 грудня 2019 року.

В судовому розгляд по кримінальному провадженню відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 121, ч. 2 ст. 121 КК України оголосити перерву до 6 листопада 2019 на 11 год. 00 хв.

Викликати для допиту в судовому засіданні свідків.

Ухвала може бути оскаржена лише в частині продовження запобіжного заходу до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги через Фрунзенський районний суд м. Харкова протягом 7 днів, а обвинуваченим в той же термін з моменту вручення йому копії ухвали.

Головуючий суддя: ОСОБА_1