Справа № 202/5978/19
Провадження № 1-кс/202/9360/2019
ІНДУСТРІАЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
УХВАЛА

30 серпня 2019 року м. Дніпро

Слідчий суддя Індустріального районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 ,
за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
розглянувши клопотання слідчого СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором відділу прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_4 про арешт майна, -
ВСТАНОВИВ:
В провадженні слідчого управління Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області знаходиться кримінальне провадження № 0000826, відомості про яке до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено 16 червня 2017 року за ознаками складу злочину, передбаченого ч.2 ст.190, ч.4 ст.358 КК України.

28 серпня 2019 року до Індустріального районного суду м. Дніпропетровська надійшло клопотання слідчого СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором відділу прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_4 про арешт майна.

Дане клопотання, згідно з протоколом передачі судової справи раніше визначеному складу суду, було передано слідчому судді 28 серпня 2019 року.

Згідно з матеріалами клопотання, в ході досудового розслідування встановлено, що 15.06.2017 року близько 12:00 годин, на території ТСЦ № 1246 МВС України, що розташований за адресою: Дніпропетровська область, м. Новомосковськ, вул. Спаська 7, гр. ОСОБА_5 , використовуючи завідомо підроблений документ - паспорт громадянина України серії НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , намагався незаконно зняти з обліку автомобіль «Mercedez-Benz GL 350», д/н НОМЕР_2 , що належить ОСОБА_7 , який з 2013 року знаходиться у розшуку як безвісти зниклий.

За даним фактом СУ ГУНП 16.06.2017 року внесено до ЄРДР відомості за № 0000826 за ознаками ч.4 ст. 358 КК України.

Окрім того, 19.06.2017 року до канцелярії СУ ГУНП надійшла заява від представника ТОВ ФК «ІННОВАЦІЯ», в якій він просить вжити заходів до невстановлених осіб, які використовуючи завідомо підроблені документи, в т.ч. паспорт громадянина України серії НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , шляхом обману, заволоділи транспортним засобом PORSCHE CAYENNE, д/н НОМЕР_3 , на який накладено арешт та який є предметом застави ПАТ «ФІДОБАНК», чим спричинили ТОВ ФК «ІННОВАЦІЯ».

За даним фактом СУ ГУНП 26.06.2017 року внесено до ЄРДР відомості за № 0000844 за ознаками ч.2 ст. 190 КК України.

27.07.2017 року прокурором відділу прокуратури Дніпропетровської області вказані кримінальні провадження об`єднано під єдиним номером 0000826.

Також в ході досудового розслідування встановлено, що в період з червня 2015 року по червень 2017 року невстановлені особи, знаходячись на території м. Дніпро, використовуючи завідомо підроблені документи, в т.ч. паспорт громадянина України серії НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , шляхом обману заволоділи чужим майном, а саме квартирами та будинками, розташованими на території м.Дніпро.

За даним фактом СУ ГУНП 08.08.2017 року внесено до ЄРДР відомості за № 0000980 за ознаками ч.2 ст. 190 КК України.

11.08.2017 року прокурором відділу прокуратури Дніпропетровської області вказані кримінальні провадження об`єднано під єдиним номером 0000826.

В ході досудового розслідування встановлено та допитано свідка ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який показав, що приблизно у 2014 році він, будучи наркотично залежним, маючи скрутне матеріальне становище, звернувся до громадянина на ім`я ОСОБА_8 , інших даних не пам`ятає, та попросив у нього наркотичні засоби для особистого вживання. Оскільки грошових коштів в нього не було, на вимогу ОСОБА_8 він надав йому у заставу свій паспорт та код. В подальшому він хотів забрати свої документи, але від спільних знайомих дізнався, що ОСОБА_8 знаходиться під вартою. Із заявою щодо паспорту він до поліції не звертався. У будь-яких правочинах щодо автомобілів або нерухомості він участі не брав.

За участі свідка ОСОБА_6 було проведено огляд вилученого під час розслідування паспорту серії НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під час якого було встановлено, що фотокартка у зазначеному паспорті не відповідає дійсності, а також у паспорті змінено рік народження з 1987 на 1977.

Також в ході розслідування допитано свідка ОСОБА_9 , який показав, що приблизно у 2015 році він сфотографувався з метою вклеювання у паспорт нової фотографії, після чого поклав фото у барсетку. Через деякий час барсетку разом із фотографіями було викрадено, в поліцію він з цього приводу не звертався, оскільки нічого цінного у барсетці не було.

За участі свідка ОСОБА_9 було проведено огляд вилученого під час розслідування паспорту серії НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під час якого було встановлено, що на фотокартці у зазначеному паспорті зображений ОСОБА_9 , який пояснив, що саме такі фотографії знаходилися у викраденій в нього барсетці.

У кримінальному провадженні проведено судову техніко-криміналістичну експертизу документу, відповідно до висновку експерта № 29/2.1/486 від 19.97.2017 року до паспорту серії НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вносилися зміни, а саме: на першій сторінці паспорту первинна фотокартка видалена, після чого наклеєна нова, та первинна цифра розряду десятків дати року «8» в графі «Дата народження» видалено способом підчистки, після чого на її місце нанесена цифра «7», тобто первинна дата народження читалася як: «1977».

В ході розслідування було отримано інформаційну довідку з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, з якої вбачається, що із використанням паспорту серії НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_6 було учинено ряд правочинів із квартирами та будинками на території м.Дніпро, а саме за адресами: АДРЕСА_1 ; АДРЕСА_2 ; АДРЕСА_3 ; АДРЕСА_4 ; АДРЕСА_5 .

Відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, 28.04.2016 року приватним нотаріусом ОСОБА_10 зареєстровано за ОСОБА_6 право власності на квартиру за адресою: АДРЕСА_5 ; 18.05.2016 року приватним нотаріусом ОСОБА_11 право власності на вказану квартиру зареєстровано за ОСОБА_12 ; 03.06.2016 року приватним нотаріусом ОСОБА_13 право власності на вказану квартиру зареєстровано за ОСОБА_14 , яка є власником на теперішній час.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що з метою встановлення всіх обставин скоєного кримінального правопорушення невстановленими особами, злочинні дії яких направлені на незаконне заволодіння чужим майном, недопущення безпідставного відчуження майна, виникає необхідність у накладенні арешту на квартиру за адресою: АДРЕСА_5 , яка є предметом кримінального правопорушення.

Наведене зумовило слідчого за погодженням з прокурором звернутись до слідчого судді з відповідним клопотанням.

З метою забезпечення арешту майна, слідчий просив здійснювати розгляд клопотання у відсутність власника майна.

Слідчий в судове засідання не явився, натомість спрямував на адресу суду заяву, відповідно до якої просив розглядати клопотання без його участі.

В силу вимог ст.172 КПК України, слідчий суддя доходить висновку про можливість розгляду клопотання у відсутність учасників провадження, оскільки їх неявка не є перешкодою у розгляді.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, дійшов наступного висновку.

У відповідності до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: - збереження речових доказів; - спеціальної конфіскації; - конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; - відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Як вбачається з матеріалів клопотання, постановою слідчого СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 від 27 серпня 2019 року, вказана вище квартира визнана речовим доказом у кримінальному провадженні.

Відповідно ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Відповідно до вимог ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Зважаючи, що стороною кримінального провадження доведено наявність підстав для накладення арешту на вищезазначене майно, з метою збереження речових доказів та проведення необхідних слідчих дій у кримінальному провадженні, а також те, що є достатні підстави вважати, що воно дійсно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, слідчий суддя доходить висновку про обґрунтованість клопотання слідчого, у зв`язку із чим його слід задовольнити.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 98, 110, 131, 132, 170-175, 309, 369-372, 395 КПК України, -
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання слідчого СУ ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором відділу прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_4 про арешт майна задовольнити.
Накласти арешт на майно, а саме квартиру АДРЕСА_6 , шляхом заборони розпорядження нею.
Ухвала слідчого судді про арешт майна підлягає негайному виконанню.
Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду, шляхом подачі протягом 5-ти днів з дня проголошення ухвали, апеляційної скарги.
Особи які не були присутні у судовому засіданні під час проголошення ухвали, можуть подати апеляційну скаргу протягом 5-ти днів з моменту отримання копії цієї ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1