Справа №: 398/3089/19
провадження №: 1-кс/398/1550/19
УХВАЛА
Іменем України

"31" серпня 2019 р.

Слідчий суддя Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши у судовому засіданні клопотання прокурора Олександрійської місцевої прокуратури Кіровоградської області про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно

ОСОБА_5 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 у селі Червона Кам`янка Олександрійського району Кіровоградської області, освіта базова загальна середня, непрацюючого, не військовозобов`язаного, не одруженого, який проживає у буд. АДРЕСА_1 та зареєстрованого у буд. АДРЕСА_2 , раніше судимого 04.03.2016 року Олександрійським міськрайонним судом Кіровоградської області за ч. 2 ст. 263, ч. 2 ст. 343, ч. 2ст. 345, ч. 3 ст. 297, ст. 70 КК України до 4 років позбавлення волі,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України у кримінальному провадженні №0002030 від 29.08.2019 року,

ВСТАНОВИВ:

До Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області надійшло клопотання прокурора про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою строком 60 днів стосовно ОСОБА_5 , так як він підозрюється у скоєнні злочину передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України.

Клопотання мотивовано тим, що ОСОБА_5 запрошено до поліції з метою вручення йому підозри у кримінальному провадженні №0001401 від 19.06.2019 року та останній, чекаючи свого захисника, почав висловлюватися нецензурною лайкою до працівників поліції та присутніх у кабінеті старшого слідчого СВ Олександрійського ВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_6 , які були одягненні у поліцейський однострій із закріпленими на видному місці спеціальними жетонами поліцейських. ОСОБА_5 погрожував всім розправою та ігноруючи зауваження слідчого СВ Олександрійського ВП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_7 та не виконуючи законних вимог щодо припинення протиправних дій, що було підсилено дією алкоголю намагався завдати удар по обличчю слідчому СВ ОСОБА_7 , але той захистився. Продовжуючи свої дії ОСОБА_5 в ході нападу на слідчого СВ ОСОБА_7 вкусив останнього за передпліччя лівої руки та не відпускав. З метою припинення протиправних дій ОСОБА_5 працівники поліції застосували фізичну силу на підставі ч. 1 ст. 44 Закону України «Про національну поліцію».

Досудове слідство кваліфікує дії ОСОБА_5 як умисне заподіяння працівникові правоохоронного органу легких тілесних ушкоджень у зв`язку з виконанням цим працівником службових обов`язків, тобто кримінальне правопорушення, передбачене частиною 2 статті 345 Кримінального кодексу України.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання із зазначених у ньому підстав та просив його задовольнити.

Підозрюваний та його адвокат у судовому засіданні заперечували щодо задоволення клопотання. Підозрюваний розповів, що його привезли до поліції, а потім дозволили пити горілку та пиво, тому він був у стані алкогольного сп`яніння. Він довго чекав та просився додому, бо має хвору матір, але його не відпускали та тримали. Підозрюваний вказав, що він з розпачу вкусив слідчого СВ, щоб той його пустив додому, після чого його побили. ОСОБА_5 запевняв, що він працює, але не офіційно, має хвору матір, яку потрібно доглядати та є єдиним чоловіком у родині, тому має дбати про матір і сестру.

Заслухавши доводи прокурора, підозрюваного та захисника, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя встановив наступне.

До ЄРДР 29.08.2019 року внесено відомості 0002030 щодо скоєння кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України.

Цього ж дня о 17 годині 10 хвилин ОСОБА_5 затриманий у порядку ст. 208 КПК України, згідно протоколу затримання від 29.08.2019 року.

ОСОБА_5 повідомлений про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України, що підтверджується розпискою, яка міститься у матеріалах клопотання.

Як вбачається з матеріалів клопотання, зокрема, протоколу освідування від 29.08.2019 року ОСОБА_5 має гематоми різних форм та розмірів, а також станом на 18 годину 04 хвилин мав алкогольне сп`яніння та результат алкотестера становив 0,73%.

Матеріали досудового слідства та матеріали клопотання не містять протоколу одночасного допиту проведеного між слідчим СВ та підозрюваним з метою з`ясування обставин, які стосується суті справи та підозри, тому виклячено можливість перевірити розбіжності показань.

Так, перевіряючи доведеність ризиків передбачених п. 1, 3, 5 ст. 177 КПК України, судом встановлено, що ОСОБА_5 має постійне місце проживання, де проживають його матір та сестра за якими потрібен догляд, що вказує на соціальний зв`язок підозрюваного та бажання жити у родині.

Крім того, спростовано наявність ризику щодо вчинення нових кримінальних правопорушень, так як ці ризики обґрунтовані аналізом змісту повідомленої підозри за ч. 2 ст. 345 КК України, яка в свою чергу містить посилання на жорстокість та зухвалість підозрюваного, а також вказує на неповагу до органів виконавчої влади, що проявило себе у здійсненні укусу за руку.

Вплив на свідків, які працюють у поліції спростовуються тим, що не вказано у який спосіб він буде здійсненний на працівників поліції та ці свідки будуть позбавлені можливості повідомити про вплив на них тощо.

Згідно ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один з ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

За умовами ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Згідно п.175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

У клопотанні та долучених до нього матеріалів наведені дані, що вказують на причетність ОСОБА_5 до вчинення інкримінованого йому злочину, але ризики передбаченні ст. 177 КПК України відсутні.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке, можливо, буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

Судом враховано, що підозрюваний має задовільний стан здоров`я, соціальні зв`язки, бо має постійне місце проживання та постійно проживає з матір`ю і сестрою, свідки є працівниками правоохоронних органів, а сам підозрюваний перебував у стані алкогольного сп`яніння 29.08.2019 року, що підтверджується наявними у матеріалах провадження доказами та за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків), поведінки підозрюваного, тому слідчий суддя дійшов висновку, що можливо застосувати більш м`який запобіжний захід.

Таким чином, виходячи із загальних засад кримінального судочинства про верховенство права, законності, презумпції невинуватості та забезпечення доведеності вини, створивши необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків, дослідивши та оцінивши докази, надані до суду в їх сукупності, приходить до висновку про те, що клопотання підлягає частково задоволенню, зокрема застосуванню запобіжного заходу у виді домашнього арешту.

Згідно ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Оскільки підозрюваний має постійне місце проживання, де проживає з матір`ю, тому можливо застосувати запобіжний захід більш м`який ніж тримання під вартою цілодобовий домашній арешт з покладенням на підозрюваного відповідних обов`язків.

Керуючись ст. ст. 181, 183, 194 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора у кримінальному провадженні №0002030 від 29.08.2019 року задоволити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у виді домашнього арешту, заборонивши цілодобово залишати житло за місцем проживання, а саме: буд. АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора або суду.

Покласти на ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 такі обов`язки: прибувати до слідчого, прокурора та суду за кожною вимогою; не відлучатися із населеного пункту та місця проживання без дозволу слідчого, прокурора або суду.

Контроль за виконанням запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту підозрюваного покласти на орган національної поліції за місцем їх проживання.

Працівники органу національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, які перебувають під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на них зобов`язань.

Відмовити у задоволенні клопотання прокурора про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Ухвала суду підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Строк дії ухвали становить два місяці з 31 серпня 2019 року.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

СУДДЯ ОСОБА_8 НЕРОДА