Справа № 574/1120/19
Провадження 1-кс/574/584/2019
У Х В А Л А

07 жовтня 2019 року м. Буринь

Слідчий суддя Буринського районного суду Сумської області ОСОБА_1 з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , в присутності прокурора ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Буринського районного суду клопотання старшого слідчого СВ Буринського ВП Конотопського ВП ГУ НП в Сумській області ОСОБА_4 про арешт майна в кримінальному провадженні №0000097 від 21.05.2019 року,

в с т а н о в и в :

Старший слідчий СВ Буринського ВП Конотопського ВП ГУ НП в Сумській області ОСОБА_5 звернувся до Буринського районного суду з клопотанням, погодженим з прокурором в кримінальному провадженні начальником Буринського відділу Конотопської місцевої прокуратури ОСОБА_3 , про накладення арешту на посіви сільськогосподарської культури ячменю на земельній ділянці площею 3,0 га (кадастровий номер якої не сформовано) код КОАТУУ :09:001, що знаходиться на території Слобідської сільської ради Буринського району Сумської області, мотивуючи тим, що ним проводиться досудове розслідування кримінального провадження по факту самовільного зайняття вказаної земельної ділянки невстановленими особами. Посилаючись на те, що земельна ділянка була засіяна незаконно, з метою збереження речових доказів посівів сільськогосподарських культур, просив накласти на них арешт шляхом позбавлення особи, яка самовільно володіє даним посівом права відчуження, розпорядження та користування даними посівами.

Старший слідчий ОСОБА_4 клопотання підтримав, просив судовий розгляд провести без його участі, про що повідомив суд письмовою заявою.
В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 клопотання підтримав.
Вислухавши думку прокурора, перевіривши підстави поданого клопотання та дослідивши наданні до нього докази, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Системний аналіз ст.ст.131,132 КПК України дозволяє слідчому судді прийти до висновку, що арешт майна є одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження, і слідчий, прокурор повинен довести, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступені тяжкості, що може бути підставою для їх застосування.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Частиною 2 ст. 170 КПК України визначено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Крім того, ч. 3 ст. 170 КПК України визначено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Слідчим суддею встановлено, що старшим слідчим СВ Буринського ВП Конотопського ВП ГУ НП в Сумській області ОСОБА_4 проводиться досудове розслідування кримінального провадження №0000097 від 21.05.2019 року за ознаками злочину передбаченого ст.197-1 ч.1 КК України по факту самовільного зайняття невстановленими особами земельних ділянок на території Буринського району, що підтверджується витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань (а.с.4,5).
В ході досудового розслідування встановлено, що до таких земельних ділянок ввійшла земельна ділянка, кадастровий номером якої не сформовано, код КОАТУУ :09:001, що знаходиться на території Слобідської сільської ради Буринського району Сумської області площею 3,0 га.

При проведенні огляду місця події 10.07.2019 року встановлено, що земельна ділянка засіяна сільськогосподарською культурою ячменем, який постановою слідчого визнаний речовим доказом (а.с.6,7).

Відповідно до акту перевірки дотримання вимог земельного законодавства від 11.07.2019 року, проведеного уповноваженою особою ГУ Держгеокадастру в Сумській області, за результатами обстеження, в тому числі, вищевказаної земельної ділянки встановлено, що вона відноситься до категорії земель сільськогосподарського призначення, форма власності державна і розташована на території Слобідської сільської ради за межами населеного пункту. Незаконно використовується невстановленими особами, на ній виявлені посіви ячменю (а.с.9).

Частиною 1 статті 197-1 КК України встановлена кримінальна відповідальність за самовільне зайняття земельної ділянки, яким завдано значної шкоди її законному володільцю або власнику.
Відповідно до ст.ст.125, 126 Земельного кодексу України право власності, а також право постійного користування та право оренди земельної ділянки виникають з моменту державної реєстрації цих прав, яка проводиться відповідно до Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень».
Згідно зі ст.1 Закону України «Про державний контроль за використанням та охороною земель» самовільним зайняттям земельної ділянки є будь-які дії, які свідчать про фактичне використання земельної ділянки за відсутності відповідного рішення органу виконавчої влади чи органу місцевого самоврядування про її передачу у власність або надання у користування (оренду) або за відсутності вчиненого правочину щодо такої земельної ділянки, за винятком дій, які відповідно до закону є правомірними.
Аналізуючи наведене, слідчий суддя приходить до висновку щодо наявності в діях невстановлених осіб ознак злочину, передбаченого ч.1 ст.197-1 КК України.

Положеннями до ст. 212 Земельного кодексу України встановлено, що самовільно зайнята земельна ділянка підлягає поверненню власнику землі або землекористувачу без відшкодування затрат, понесених за час незаконного користування нею.
Як зазначено в пункті 16 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 16.04.2004 року «Про практику застосування судами земельного законодавства при розгляду цивільних справ», відповідно до статей 90, 95, 212 ЗК самовільно зайняті земельні ділянки повертаються їх власникам або землекористувачам з передачею останнім незібраного врожаю без відшкодування затрат, понесених за час незаконного користування
ними.
Статтею 98 КПК України встановлено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддями вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Враховуючи, що земельна ділянка була самовільно зайнята, заподіяна шкода в теперішній час не обрахована, однак сумнів в її наявності за критерієм «поза розумним сумнівом» немає, слідчий суддя вважає, що дійсно виникла необхідність забезпечити збереження речових доказів у кримінальному провадженні - посівів ячменю, до прийняття остаточного рішення у кримінальному провадженні та подальшого звернення врожаю в дохід держави.
Керуючись ст.ст. 170-173 КПК України, слідчий суддя, -

п о с т а н о в и в:

Клопотання старшого слідчого СВ Буринського ВП Конотопського ВП ГУ НП в Сумській області ОСОБА_4 про арешт майна задовольнити.
Накласти арешт на посіви сільськогосподарської культури ячменю, що посіяні на земельній ділянці площею 3,0 га, кадастровий номер якої не сформовано, код КОАТУУ :09:001, що знаходиться на території Слобідської сільської ради Буринського району Сумської області, позбавивши особу, яка самовільно володіє даним посівом права відчуження, розпорядження та користування цим посівом ячменю.

Роз`яснити, що особи визначені в ч.1 ст.174 КПК України мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала може бути оскаржена до Сумського апеляційного суду на протязі п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1