У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 вересня 2019 року слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , перевіривши матеріали клопотання адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна,-

В С Т А Н О В И В:

В провадження слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна в рамках кримінального провадження №0002110.

Подане клопотання обґрунтоване тим, що ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 29.11.2011 був накладений арешт на майно ОСОБА_3 .

На думку адвоката, ухвала про накладення арешту підлягає скасуванню, оскільки не відповідає вимогам щодо обґрунтованості накладення арешту на майно власника, а також у застосуванні зазначеного заходу забезпечення кримінального провадження на даний час відпала потреба.

Також, адвокат вказує, що досудове розслідування кримінального провадження №0002110 від 29.08.2018 здійснювалось співробітниками Національного антикорупційного бюро України за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст. 368-2, ч.3 ст. 209 КК України. В подальшому дане кримінальне провадження скероване для проведення подальшого досудового розслідування до Генеральної прокуратури України, у провадженні якої кримінальне провадження перебуває на даний час.

Дослідивши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя приходить до висновку про повернення клопотання адвоката ОСОБА_2 , поданого в інтересах ОСОБА_3 , з наступних підстав.

Так, відповідно до ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

У відповідності до ч. 2 ст. 132 КПК України, клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається:
1) до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, якщо інше не передбачено пунктом 2 цієї частини;
2) у кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду.
В главі 17 КПК України відсутня пряма норма, яка б визначала підсудність розгляду клопотань про скасування арешту.

Разом з тим, постановою Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 5 від 03.06.2016р. «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» від 03.06.2016р., передбачено, що за наявності кримінального провадження власник чи інший володілець майна може звернутися до суду за захистом свого порушеного, невизнаного чи оспорюваного права власності у загальному порядку. Після підтвердження цього права зазначена особа, як і титульний власник майна, у тому числі й особа, яка не є учасником кримінального провадження, має право на звернення з клопотанням про скасування арешту та вирішення інших питань, які безпосередньо стосуються її прав, обов`язків чи законних інтересів, у порядку, передбаченому статтями 174, 539 КПК України, до суду, що наклав арешт чи ухвалив вирок.

Виходячи з того, що законодавець у більшості випадків прямо зазначає, що судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, що здійснює досудове розслідування (ч. 7 ст. 100, ч. 2 ст. 132, ч. 1 ст. 184, ч. 1 ст. 192, ч. 2 ст.199, ч. 1 ст.201, ч. 3 ст. 244), то, з урахуванням положень ч. 6 ст. 9 КПК України, вірним є застосування зазначеного правила й до розгляду клопотань, територіальна підсудність щодо яких прямо не визначена процесуальним законом.

Водночас, зі змісту клопотання вбачається, що кримінальне провадження №0002110 від 29.08.2018 скероване для проведення досудового розслідування до Генеральної прокуратури України, у провадженні якої перебуває на даний час.

При цьому, Генеральна прокуратура України розташована за адресою: м. Київ, вул. Різницька, 13/15, що знаходиться на території Печерського району м. Києва, та не є територіальною підсудністю Солом`янського районного суду м. Києва.

Також, з матеріалів доданих до клопотання, зокрема з ухвали слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 29.11.2018, арешт на майно в рамках кримінального провадження №0002110 від 29.08.2018 було накладено за клопотанням детектива Національного антикорупційного бюро України.

Разом з тим, слідчий суддя звертає увагу на те, що 07 червня 2018 року прийнятий Закон України «Про Вищий антикорупційний суд».
Відповідно до п. 1 Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про Вищий антикорупційний суд» цей Закон набирає чинності з дня, наступного за днем його опублікування, крім підпункту 3 пункту 2 цього розділу, який набирає чинності з дня початку роботи Вищого антикорупційного суду.
05 вересня 2019 року Вищий антикорупційний суд почав роботу.
Згідно Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про Вищий антикорупційний суд» внесені зміни до Кримінального процесуального кодексу України, які набрали чинності 05 вересня 2019 року.
Розділ ХІ «Перехідні положення» КПК України доповнений пунктом 20-2.
Відповідно до підпунктів 1, 3 п. 20-2 Розділу ХІ «Перехідні положення» КПК України з дня початку роботи Вищого антикорупційного суду:
1) слідчі судді (крім слідчих суддів Вищого антикорупційного суду) припиняють приймати до розгляду клопотання у кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених цим Кодексом до підсудності Вищого антикорупційного суду, а суди першої інстанції (крім Вищого антикорупційного суду) обвинувальні акти, клопотання про застосування примусових заходів медичного характеру та про звільнення від кримінальної відповідальності у зазначених кримінальних провадженнях. Такі клопотання та обвинувальні акти подаються в установленому порядку відповідно до слідчих суддів Вищого антикорупційного суду, Вищого антикорупційного суду;
3) клопотання у кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених цим Кодексом до підсудності Вищого антикорупційного суду, що надійшли до слідчих суддів і не розглянуті до дня початку роботи Вищого антикорупційного суду, передаються до Вищого антикорупційного суду для розгляду в установленому порядку слідчими суддями цього суду.
Також, Кримінальний процесуальний кодекс України доповнено статтею 33-1, відповідно до частин 2, 3 якої слідчі судді Вищого антикорупційного суду здійснюють судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду відповідно до частини першої цієї статті.
Інші суди, визначені цим Кодексом, не можуть розглядати кримінальні провадження щодо злочинів, які віднесені до підсудності Вищого антикорупційного суду (крім випадку, передбаченого абзацом сьомим частини першої статті 34 цього Кодексу).
Клопотання адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 надійшло до Солом`янського районного суду м. Києва 23 вересня 2019 року, тобто після початку роботи Вищого антикорупційного суду.
Законом визначено, що розгляд клопотань про забезпечення заходів кримінального провадження щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду здійснюється виключно слідчими суддями Вищого антикорупційного суду.
Слідчий суддя вважає, що для розгляду клопотання про скасування арешту в даному кримінальному провадженні у слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва немає повноважень, а тому клопотання необхідно повернути заявнику із усіма доданими до нього матеріалами, що не позбавляє останнього можливості повторного звернення до суду в порядку, передбаченому КПК України.

Керуючись ст.ст. 9, 132, 170-174 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

Клопотання адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна - повернути особі, яка його подала.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1