Справа № 714/609/19
Провадження № 1-кс/714/339/19
У Х В А Л А
Іменем України
"08" листопада 2019 р. м. Герца

Слідчий суддя Герцаївського районного суду Чернівецької області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , з участю прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , володільця майна ОСОБА_5 , розглянувши у судовому засіданні в залі суду м. Герца клопотання начальника СВ Герцаївського ВП Сторожинецького ВП ГУНП в Чернівецькій області, майора поліції ОСОБА_4 , погоджене з прокурором Сторожинецької місцевої прокуратури Чернівецької області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно,-
В С Т А Н О В И В:
Начальника СВ Герцаївського ВП Сторожинецького ВП ГУНП в Чернівецькій області, майора поліції ОСОБА_4 звернувся до суду з клопотанням, погоджене з прокурором Сторожинецької місцевої прокуратури ОСОБА_3 про накладення арешту на майно, посилаючись на наступне.
09 липня 2019 року приблизно о 20:40 год., в с. Остриця, Герцаївського району, СРПП № 3 Герцаївського ВП, за порушення правил дорожнього руху України, був зупинений автомобіль марки "Opel Vectra", н.з. НОМЕР_1 , під керуванням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця с. Молодія, Глибоцького району, під час перевірки документів якого, останній надав свідоцтво про реєстрацію вказаного транспортного засобу серії НОМЕР_2 виданого 28.02.2018 року, з явними ознаками підробки.
10.07.2019р. відомості про вказане кримінальне правопорушення було внесено до ЄРДР за №0000146 та розпочато досудове розслідування за ч. 4 ст. 358 КК України, як використання завідомо підробленого документа.
09 липня 2019 року, за письмовою згодою ОСОБА_5 на майданчик тимчасового утримання транспортних засобів Герцаївського ВП Сторожинецького ВП ГУНП в Чернівецькій області, було доставлено автомобіль марки "Opel Vectra", н.з. НОМЕР_1 , з метою проведення відповідних криміналістичних експертиз. 10 липня 2019 року, автомобіль марки "Opel Vectra", н.з. НОМЕР_1 та свідоцтво про його державу реєстрацію НОМЕР_2 видане 28.02.2018 року, визнані речовими доказами у даному кримінальному провадженні.
Відповідно до висновку експерта № 912-К від 29.07.2019 року, бланк свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу з серійним номером НОМЕР_2 на автомобіль марки "Opel Vectra", н.з. НОМЕР_1 , за досліджуваним способом друку не відповідає встановленому зразку аналогічного бланка свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу, що перебуває в офіційному обігу на території України.
Відповідно до висновку експерта № 79-Г від 20.08.2019 року, ідентифікаційні позначення номера кузова НОМЕР_3 автомобіля марки "Opel Vectra", н.з. НОМЕР_1 нанесені першопочатково способом, що використовується заводом виробником та змінам не піддавався.
У свідоцтві про реєстрацію вказаного транспортного засобу серії НОМЕР_2 , зазначений номер його кузова а саме: НОМЕР_3 , хоча піл час перевірки автомобіля марки "Opel Vectra", н.з. НОМЕР_1 , номером кузова останнього є НОМЕР_3 , що є відмінним з тим, який зазначений у свідоцтві про його реєстрацію. Крім цього, при перевірці вказаного транспортного засобу по базі НАІС МВС України, встановлено, що автомобіль з такими даними та характеристиками (колір, об`єм двигуна, рік випуску та дані про власника) дійсно існує і з номером кузова НОМЕР_4 . Вказана обставина, дає підстави вважати, що автомобіль марки "Opel Vectra", н.з. НОМЕР_1 з номером кузова НОМЕР_3 , є так званим «автомобілем двійником».
Відповідно до наданого ОСОБА_5 ще й польського свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу марки "Opel Vectra", н.з. НОМЕР_5 з номером кузова НОМЕР_3 , останній був зареєстрований у компетентних органах республіки Польща на Baran Stanislawa. Вказаний факт, також ставить під сумнів законність державної реєстрації даного автомобіля так як, при його державній реєстрації у сервісних центрах України, першопочаткове свідоцтво про реєстрацію автомобіля ( в тому числі й іноземне ), ними вилучається.
Крім цього, на підтвердження вище вказаних фактів було встановлено, що відповідно до відповіді з Чернівецької митниці ДФС від 18.09.2019 року, автомобіль марки "Opel Vectra"( VIN код - НОМЕР_3 ), згідно наявних баз даних фактів перетину кордону України в зоні Чернівецької митниці ДФС - не виявлено. Вказане свідчить про те, що на даний час не встановлено яким саме чином вказаний автомобіль заїхав на митну територію України та не встановлено особу яка на даному автомобілі заїхала в Україну.
04 листопада 2019 року ОСОБА_5 , звернувся до органу досудового розслідування із письмовою заявою про повернення йому автомобіля марки "Opel Vectra", н.з. НОМЕР_6 .
Так як, автомобіль марки "Opel Vectra"( VIN код - НОМЕР_3 ), відповідно до ст. 98 КПК України є речовим доказом у даному кримінальному провадженні, а тому з метою його збереження, на підставі п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, слідчий просив накласти арешт на автомобіль на період досудового розслідування та визначити місце зберігання автомобіля на території Герцаївського ВП Сторожинецького ВП ГУНП в Чернівецькій області.
У судовому засіданні слідчий дав пояснення аналогічні змісту поданого клопотання та просив його задовольнити.
Прокурор у судовому засіданні просив задовольнити подане клопотання у повному обсязі, так як досудовим слідством необхідно з`ясувати та встановити всі обставини справи, а саме яким шляхом транспортний засіб перетнув державний кордон України, ким та яким способом було здійснено підробку технічного паспорту, що потрібно з метою збереження речового доказу у кримінальному провадженні.
Володілець майна ОСОБА_5 просив суд відмовити у задоволенні клопотання, так як він добровільно надав транспортний засіб, однак протягом чотирьох місяців йому не був повернутий, не повідомлено про його долю.
Слідчий суддя, заслухавши доводи прокурора, слідчого та пояснення володільця майна, перевіривши матеріали клопотання та докази, якими вони обґрунтовується, а також з`ясувавши інші обставини, які мають значення для вирішення питання про арешт, приходить до такого висновку.
СВ Герцаївським ВП Сторожинецького ВП ГУНП в Чернівецькій області проводиться досудове розслідування в кримінальному провадженні, що внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000146 від 10.07.2019р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.358 КК України по факту використання завідомо підробленого документа.
За даними досудового розслідування, слідством встановлено, що бланк свідоцтва про реєстрацію серії НОМЕР_2 транспортного засобу марки "Opel Vectra", н.з. НОМЕР_1 , є підробленим, що підтверджується висновком експертизи № 912-К від 29.07.2019 року.
Згідно встановлених обставин, транспортний засіб та свідоцтво про державну реєстрацію ОСОБА_5 видав добровільно співробітникам поліції.
Постановою слідчого від 10 липня 2019 року, автомобіль марки "Opel Vectra", н.з. НОМЕР_1 та свідоцтво про його державу реєстрацію НОМЕР_2 видане 28.02.2018 року, визнані речовими доказами у даному кримінальному провадженні.
Частина 5 статті 132 КПК України визначає, що під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин, на які вони посилаються.
При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.
Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та справедливого рішення слідчий суддя, згідно ст.ст. 94, 132, 173 КПК України, повинен врахувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього конфіскації, в тому числі і спеціальної, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.
Відповідні дані мають міститися і у клопотанні слідчого чи прокурора, який звертається з проханням арештувати майно, оскільки відповідно до ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.
Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддями вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Згідно до ч. 2 ст. 93 КПК України сторона обвинувачення здійснює збирання доказів шляхом проведення слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій, витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, службових та фізичних осіб речей, документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій та актів перевірок, проведення інших процесуальних дій, передбачених цим Кодексом.
Згідно ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
ЄСПЛ вказує, що одним із елементів передбаченого пунктом першим статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод права на справедливий розгляд справи судом є змістовне, а не формальне тлумачення правової норми (рішення у справі «Бентем проти Нідерландів» від 23 жовтня 1985 року, заява № 8848/80, п. 32).
Ст. 84 КПК України визначено, що доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.
Згідно вимог ч.2 ст. 171 КПК України, до клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Обґрунтовуючи наявність складу кримінального правопорушення, сторона обвинувачення посилається на те, що автомобіль марки "Opel Vectra" н.з. НОМЕР_1 , з номером кузова НОМЕР_3 відсутній в базі даних НАІС МВС України. Автомобіль з такими даними та характеристиками (колір, об`єм двигуна, рік випуску та дані про власника) існує із номером кузова НОМЕР_4 , що дає підстави вважати, що автомобіль марки "Opel Vectra" є так званим «автомобілем двійником».
Проте, слідчому судді не надано жодного доказу, який б вказував на те, яким чином сторона обвинувачення отримала інформацію про відсутність автомобіля, який було вилучено, в базі даних НАІС МВС України. Матеріали клопотання та досліджені у судовому засіданні матеріали кримінального провадження не містять жодного документа з бази даних «Автомобіль». Окрім цього, встановлення підробки самого бланку свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу не дає підстав стверджувати, що відповідне свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу не видавалось на території України, так як матеріали кримінального провадження не містять наведених доказів та інформації.
Тобто, матеріалами клопотання не підтверджена обґрунтованість наявності складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.358 КК України.
Слідчий суддя не може взяти до уваги лист з Чернівецької митниці ДФС Державної фіскальної служби України №1255/9/24-70-07-14/01 від 18.09.2019 року про те, що транспортний засіб марки "Opel Vectra" н.з. НОМЕР_1 , з номером кузова НОМЕР_4 згідно наявних баз даних фактів перетину митного кордону України в зоні діяльності митниці Чернівецької митниці ДФС, не виявлено, як доказ незаконного перетину транспортним засобом державного кордону України, так як у матеріалах клопотання та кримінального провадження відсутні та слідчим не надані суду докази перевірки перетину митного кордону України у інших пунктах пропуску по території України. Доводи слідчого про те, що ним направлений запит в ДФС України з метою з`ясування даних обставин нічим не обґрунтовані та не знайшли свого підтвердження.
Крім того, кримінальне провадження внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ч.4 ст.358 КК України, тобто використання підробленого документа, предметом розслідування якого є використання підробленого свідоцтва про державну реєстрацію транспортного засобу. При цьому слідчим в клопотанні не обґрунтовано, яке значення для кримінального провадження як речового доказу має автомобіль, який не має слідів зміни або пошкоджень вузлів та агрегатів.
Відповідно до ч.1 ст. 173 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.
Також слідчий суддя зазначає, що згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення («Серявін та інші проти України» (Seryavin and Others v. Ukraine) від 10 лютого 2010 року, заява №4909/04).
Оскільки предметом злочину, що розслідується, є свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу, яке містить ознаки підробки, а не автомобіль, який не має слідів зміни або пошкоджень вузлів та агрегатів та жодного обґрунтування необхідності накладення арешту на автомобіль в межах кримінального провадження за ознаками ч. 4 ст. 358 КК України, не наведено, враховуючи вище встановлене, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні клопотання слідчого про накладення арешту на майно.
На підставі наведеного вище, керуючись ст. ст. 131, 132, 170, 172, 173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,
ПОСТАНОВИВ:
Відмовити в задоволенні клопотання начальника СВ Герцаївського ВП Сторожинецького ВП ГУНП в Чернівецькій області, майора поліції ОСОБА_4 , погоджене з прокурором Сторожинецької місцевої прокуратури ОСОБА_3 про накладення арешту на майно, внесеного в рамках кримінального провадження ЄРДР за №0000146 від 10.07.2019р
Копію ухвали вручити прокурору.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Чернівецького апеляційного суду протягом 5-ти днів з дня її оголошення.
Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя: