н/п 1-кс/640/7268/19
УХВАЛА
"07" червня 2019 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря - ОСОБА_2 ,
ВСТАНОВИВ:
В обґрунтування клопотання прокурор зазначає, що до Київського ВП ГУ НП в Харківській області надійшло повідомлення від працівників патрульної поліції м. Харкова про те, що 30.05.2019 року о 04:35 год. за адресою: м. Харків, вул. Академіка Павлова, біля будинку №311, працівниками патрульної поліції був зупинений автомобіль «Volksvaden Passat» д.н.з. НОМЕР_2 , під керуванням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за порушення ПДР. Під час перевірки свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу, водієм автомобілю «Volksvaden Passat» д.н.з. НОМЕР_2 для перевірки було надано свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_1 , на інший автомобіль, а саме на автомобіль «Volksvaden Passat» д.н.з. НОМЕР_3 , з ознаками його підробки.
Згідно з рапортом інспектора роти №6, батальйону №3 Управління патрульної поліції у м. Харкові інспектора поліції ОСОБА_6 , що 30.05.2019 року було зупинено автомобіль «Volksvaden Passat» д.н.з. НОМЕР_2 за порушення ПДР, під керуванням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_2 , при перевірці документів було виявлено, що реєстраційний документ належить іншому автомобілю, так як д.н.з. на реєстраційному документі - НОМЕР_3 , є власністю ОСОБА_4 на українській реєстрації. На реєстраційному документі було виявлено ознаки підробки, а саме не чіткий шрифт.
Відносно гр. ОСОБА_5 було складено протокол про адміністративне правопорушення серії ОБ №155021 за ч.1 ст. 130 КУпАП.
Згідно з протоколом огляду місця події від 30.05.2019, проведеного за адресою: м. Харків, вул. Академіка Павлова, біля будинку №311, було вилучено свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_1 видане на ім`я ОСОБА_4 .
Як зазначено прокурором, оскільки свідоцтво про реєстрацію ТЗ - серії НОМЕР_1 , видане на ім`я ОСОБА_4 , зберегло на собі сліди кримінального правопорушення, тобто відповідає критеріям, зазначеним у п. 1 ч. 2 ст.167 КПК України, та у зв`язку з тим, що відповідно до ст. 358 КК України вказане свідоцтво про реєстрацію ТЗ є предметом вказаного кримінального правопорушення, тобто відповідає критеріям, зазначеним у п. 3 ч. 2 ст.167 КПК України, 30.05.2019 слідчим СВ Київського ВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_7 в ході проведеного огляду за адресою: м. Харків, вул. Академіка Павлова, біля будинку №311, було вилучене вищезазначене свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу.
Відповідно до свідоцтва про реєстрацію ТЗ - НОМЕР_1 власником є ОСОБА_4 , яка проживає за адресою: АДРЕСА_1 .
Прокурором зазначено, що з метою повного, об`єктивного та всебічного розслідування всіх обставин вчиненого кримінального правопорушення, проведення судових експертизи, збереження речових доказів, запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження зазначеного майна, забезпечення цивільного позову та відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення, а також враховуючи, що свідоцтво про реєстрацію НОМЕР_1 , видане на ім`я ОСОБА_4 , вилучене 30.05.2019 в ході проведення огляду за адресою: м. Харків, вул. Академіка Павлова, біля будинку №311, зберегло на собі сліди кримінального правопорушення та є його предметом, а також вказане майно буде використано у кримінальному провадженні в якості речових доказів, сторона обвинувачення просить накласти на нього арешт.
У судове засідання прокурор не з`явився, надав суду заяву про розгляд клопотання без його участі у зв`язку зі службовою зайнятістю, повністю його підтримуючи. Неприбуття прокурора у судове засідання відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України не перешкоджає розгляду клопотання.
ОСОБА_4 , власниця майна, у судове засідання не з`явилась, судом вживались заходи щодо її належного повідомлення про час та місце розгляду клопотання прокурора про арешт вилученого під час огляду місця події майна, про що прокурором ОСОБА_3 суду надано рапорт. Неприбуття власника майна у судове засідання відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України не перешкоджає розгляду клопотання.
Судом встановлено, що 30.05.2019 у період часу з 05-54 год. до 06-20 год. було проведено огляд місця події за адресою: м. Харків, вул. Академіка Павлова, біля будинку №311, в ході якого було вилучено свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_1 , видане на ім`я ОСОБА_4 .
31.05.2019 о 16:22 год. електронною поштою прокурором Харківської місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_3 було отримано ухвалу слідчого судді від 31.05.2019 р. про повернення вказаного клопотання.
Після чого, 03.06.2019 р. слідчий ОСОБА_8 повторно звернулась до суду з клопотанням, погодженим прокурором Харківської місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_3 , про арешт вилученого в ході огляду місця події майна, яке ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 04.06.2019 р. було повернуто прокурору для усунення недоліків протягом 72 годин з моменту отримання даної ухвали, оскільки відповідно до ч. 2 ст. 64-2 КПК України з клопотанням про арешт майна третьої особи до суду звертається прокурор.
04.06.2019 о 14:25 год. факсимільним повідомленням прокурором Харківської місцевої прокуратури № 2 ОСОБА_3 було отримано ухвалу слідчого судді від 04.06.2019 р. про повернення вказаного клопотання.
Згідно з ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна.
Таким чином, після проведеного огляду місця події, в ході якого слідчим було вилучене майно, слідчий, прокурор відповідно до вимог ч. 5 ст. 171 КПК України, не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна звернулись до суду з клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна, а саме: в той же день, коли воно було вилучене, слідчий звернувся до слідчого судді з клопотаннями про арешт майна, потім - в межах встановленого суддею строку після усунення недоліків спершу звернувся слідчий, після чого прокурор.
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 173 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 цього Кодексу, а саме: запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Відповідно до п 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів та згідно з ч. 3 даної статті накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, якою визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Слідчий суддя приходить до висновку про наявність підстав до задоволення клопотання, оскільки прокурор довів наявність вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 358 КК України, а тому з метою забезпечення збереження доказової інформації, яка була отримана під час проведення 30.05.2019 р. у період часу з 05-54 год. до 06-20 год. огляду місця події за адресою: м. Харків, вул. Академіка Павлова, біля будинку №311, на зазначеному в клопотанні майні, що є предметом кримінального правопорушення, може містити відомості про факти чи обставини, що встановлюються під час кримінального провадження, тобто відповідає критеріям, передбаченим ст. 98 КПК України, та яке може бути речовим доказом, - на це майно слід накласти арешт.
Згідно з ч. 4 ст. 107 КПК України у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
На підставі викладеного, керуючись ст. 98, 107, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя
Накласти арешт на свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_1 , видане на ім`я ОСОБА_4 , яке належить ОСОБА_4 , що зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , - шляхом заборони користування, володіння та розпорядження ним.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя - ОСОБА_1