Провадження №1-кс/0203/472/2019
УХВАЛА

25 червня 2019 року суддя Кіровського районного суду міста Дніпропетровська ОСОБА_1 , розглянувши заяву, що надійшла засобами електронного зв`язку від імені ОСОБА_2 , про відвід слідчого судді Кіровського районного суду міста Дніпропетровська ОСОБА_3 від розгляду скарги на бездіяльність керівника Дніпропетровської місцевої прокуратури №2 у кримінальному провадженні №0001590,

у с т а н о в и в:

1. 18 квітня 2019 року засобами електронного зв`язку від імені ОСОБА_2 до суду надійшла заява про відвід слідчого судді Кіровського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_3 від розгляду скарги на бездіяльність керівника Дніпропетровської місцевої прокуратури №2 у кримінальному провадженні №0001590. Заяву побудовано із застосуванням образливих висловлювань, агресивних лайливих виразів в бік суддів Кіровського районного суду м. Дніпропетровська (а.с.а.с. 2 4).

2. 22 квітня 2019 року суддею Кіровського районного суду м. Дніпропетровська було постановлено ухвалу про залишення заяви про відвід без розгляду. Ухвалу судом насамперед було вмотивовано тим, що заяву було складено з явними ознаками зловживання процесуальним правом. Додатковим (другорядним) доводом суду стало порушення особою, що звернулася до суду, способу такого звернення, визначеного процесуальним законом (а.с.а.с. 8, 9).
3. 07 червня 2019 року Дніпровським апеляційним судом було постановлено ухвалу, якою ухвалу Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 22.04.2019 року було скасовано, а справу направлено до суду першої інстанції для розгляду. У постановленій ухвалі судом апеляційної інстанції було проаналізовано лише висновок суду першої інстанції про порушення особою, що звернулася до суду, способу звернення, визначеного процесуальним законом (а.с.а.с. 42 44).
4. При цьому основний довід (який і став підставою для залишення заяви без розгляду) застосування у заяві про відвід образливих висловлювань, агресивних лайливих виразів в бік суддів, судом апеляційної інстанції, проаналізований взагалі не був.

5. Вивчивши зміст заяви, а також ухвали Дніпровського апеляційного суду від 07.06.2019 року, суд дійшов висновку про те, що вона підлягає залишенню без розгляду з таких підстав.

6. Завданням кримінального судочинства є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура (стаття 2 КПК).
7. Глави 2, 3 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК) визначають основні засади кримінального провадження, а також процесуальні права та обов`язки сторін та інших учасників кримінального провадження.

8. За загальним правилом зловживання процесуальними правами будь-кого з учасників кримінального процесу не допускається. При цьому учасники процесу зобов`язані виявляти повагу до суду та до інших учасників судового процесу.
9. На переконання суду, нецензурна лексика, образливі та лайливі слова, символи, зокрема, для надання особистих характеристик учасникам справи, іншим учасникам судового процесу, їх представникам і суду не можуть використовуватися ні у заявах по суті справи, заявах з процесуальних питань, інших процесуальних документах, ні у виступах учасників судового процесу та їх представників.
10. Використання учасниками судового процесу та їх представниками нецензурної лексики, образливих і лайливих слів, символів у поданих до суду документах і у спілкуванні з судом, з іншими учасниками процесу, їхніми представниками, а також вчинення інших аналогічних дій свідчать про очевидну неповагу до честі, гідності цих осіб з боку осіб, які такі дії вчиняють. Ці дії суперечать основним засадами (принципами) адміністративного судочинства, а також його завданню. З огляду на це вчинення таких дій суд може визнати зловживанням процесуальними правами.
11. Обґрунтування вимог, викладених у заяві про відвід, поданій від імені ОСОБА_2 , зводяться лише до образливих тверджень на адресу суду (найменування заяви, абзаци п`ятий, сьомий, восьмий першої сторінки, абзаци перший, другий, сьомий шістнадцятий другої сторінки, абзац перший третьої сторінки заяви про відвід).
12. Образливі висловлювання автора заяви на адресу суду, використання яких неприпустимі при оформленні, зокрема, і заяви про відвід, які до того ж визначені автором підставою такої заяви, суд розцінює як зловживання процесуальними правами.
13. Обґрунтування відводу з використанням наведених висловлювань виходить за межі нормальної, коректної та легітимної критики, що, наприклад, у розумінні Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ) констатується як зловживання правом на подання заяви. Так, ЄСПЛ, застосовуючи підпункт «а» пункту 3 статті 35 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, оголошує неприйнятною будь-яку індивідуальну заяву, подану згідно зі статтею 34, якщо він вважає, що ця заява є зловживанням правом на її подання. Для прикладу, ЄСПЛ вказав на зловживання правом на подання заяви, коли заявник під час спілкування з ЄСПЛ вживав образливі, погрозливі або провокативні висловлювання проти уряду-відповідача, його представника, органів влади держави-відповідача, проти ЄСПЛ, його суддів, Секретаріату ЄСПЛ або його працівників (див. ухвали щодо прийнятності у справах «Ржегак проти Чеської Республіки» від 14.05.2004 року, заява №67208/01, «Дюрінже та Грандж проти Франції» від 04.02.2003 року, заяви №61164/00 і №18589/02, «Guntis Apinis проти Латвії» від 20.09.2011 року, заява №46549/06).
14. Аналогічного висновку дійшла Велика Палата Верховного Суду у постанові від 14.03.2019 року №81013341 (справа №9901/34/19), яка підлягає урахуванню судом.

15. Кримінальний процесуальний закон у частині 4 статті 81 передбачає можливість залишення заяви про відвід без розгляду при повторному заявленні відводу, що має ознаки зловживання правом на відвід з метою затягування кримінального провадження.
16. Незважаючи на певну відмінність процесуальних випадків, суд однаково доходить висновку про можливість застосування до поданої заяви про відвід інституту залишення без розгляду, оскільки її, безумовно, складено з явними ознаками зловживання процесуальним правом.

17. Керуючись статтями 369 372 Кримінально-процесуального кодексу України, суд

у х в а л и в:

Заяву, що надійшла від імені ОСОБА_2 , про відвід слідчого судді Кіровського районного суду міста Дніпропетровська ОСОБА_3 від розгляду скарги на бездіяльність керівника Дніпропетровської місцевої прокуратури №2 у кримінальному провадженні №0001590 залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом семи днів від дня її постановлення.

Суддя ОСОБА_1