УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 травня 2019 року м. Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши клопотання про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0004045 від 28.04.2019, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.185 КК України,

ВСТАНОВИЛА:
20 травня 2019 року до Шевченківського районного суду м.Києва надійшло клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури №10 ОСОБА_3 про арешт майна, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0004045 від 28.04.2019, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.185 КК України, згідно якого просила накласти арешт на вилучене 14.05.2019 року у гр. ОСОБА_4 майно, а також речі які добровільне видав свідок ОСОБА_5 , які належать ОСОБА_6 , а саме на: мобільний телефон марки «Homtom», чорного кольору; штани сірого кольору; ремінь чорного кольору.

В обґрунтування клопотання прокурор зазначає про те, що в провадженні СВ ВП №1 Шевченківського УП ГУНП у м.Києві знаходиться кримінальне провадження за №0004045 від 28.04.2019, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_7 , будучи раніше засудженим за вчинення корисливого злочину, судимість за який в установленому законом порядку не знята і не погашена, на шлях виправлення та перевиховання не став, належних висновків для себе не зробив і повторно вчинив новий корисливий злочин при наступних обставинах.

27 квітня 2019 року приблизно о 18:00 годині ОСОБА_7 знаходячись біля станції метро «Вокзальна» у м. Києві, познайомився з раніше невідомим йому ОСОБА_6 , який перебував в стані алкогольного сп`яніння, після чого направився з ним до приміщення грального закладу «Космолот», що розташований за адресою: м. Київ, вул. С. Петлюри, 27. Враховуючи стан сп`яніння ОСОБА_6 , у ОСОБА_7 виник злочинний умисел на повторне вчинення таємного викрадення чужого майна, а саме майна, що належить ОСОБА_6 . З цією метою, ОСОБА_7 запропонував ОСОБА_6 залишити свою сумку з одягом (в якій знаходились штани сірого кольору, ремінь чорного кольору, футболка білого кольору з візерунком та інші речі) в приміщенні грального закладу «Космолот», а самим піти вжити спиртних напоїв на територію прилеглу до ринку «Бон Апетит», розташованого за адресою: місто Київ, вулиця Вокзальна, 1.

В період часу з 20:30 години до 20:50 години знаходячись разом з ОСОБА_6 біля вищевказаного ринку ОСОБА_7 вживав спиртні напої. Після того, як ОСОБА_6 в силу вжитого спиртного заснув, ОСОБА_7 вирішив реалізувати свій злочинний умисел на таємне викрадення чужого майна, а саме мобільного телефону та грошових коштів, що належать ОСОБА_6 .

Реалізовуючи свій злочинний умисел, направлений на повторне таємне викрадення чужого майна, з корисливих мотивів, з метою особистого збагачення, ОСОБА_7 , 27.04.2019 о 20:50 годині, знаходячись біля ринку «Бон Апетит», за адресою: м. Київ, вул.Вокзальна, 1, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, скориставшись тим, що за його діями ніхто не спостерігає, його злочинним намірам перешкодити ніхто не зможе, таємно, шляхом вільного доступу з кишені брюк ОСОБА_6 викрав мобільний телефон марки Homtom, в корпусі чорного кольору, вартість якого складає 1100 гривень, а також грошові кошти в сумі 1000 гривень.

Після чого, продовжуючи свої злочинні дії, ОСОБА_7 направився до приміщення грального закладу «Космолот», за адресою: м. Київ, вул. С. Петлюри, 27, де забрав сумку, яка належить ОСОБА_6 з його речами, а саме: штанами сірого кольору, вартість яких складає 150 гривень, ремінь чорного кольору, вартість якого складає 86 гривень, футболку білого кольору з візерунком, вартість якої складає 30 гривень, які знаходились в рюкзаку та зник з місця скоєння кримінального правопорушення, розпорядившись викраденим майном на власний розсуд.

А всього, ОСОБА_7 повторно таємно викрав майно ОСОБА_6 на загальну суму 2366 (дві тисячі триста шістдесят шість) гривень, чим заподіяв останньому майнової шкоди на зазначену суму.

Таким чином, ОСОБА_7 , підозрюється у таємному викраденні чужого майна (крадіжка), вчиненому повторно, тобто у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.185 України.

Прокурор в клопотанні зазначає про те, що вилучені 14.05.2019 у свідка ОСОБА_4 мобільний телефон Homtom є предметом вчинення злочину та постановою слідчого визнаний речовим доказом.

Також 14.05.2019 року свідок ОСОБА_5 добровільно видав штани сірого кольору, з ременем чорного кольору, що належать потерпілому ОСОБА_6 , та таке майно 14.05.2019 постановою слідчого визнано речовим доказом.

З метою повного, всебічного та об`єктивного дослідження всіх обставин по кримінальному провадженню, а також з`ясування об`єктивної істини по справі, враховуючи, що вилучені речі є предметом вчинення злочину та визнані речовими доказами у кримінальному провадженні, з метою забезпечення збереження речових доказів, прокурор звернулася з даним клопотанням.

Прокурор Київської місцевої прокуратури №10 ОСОБА_3 в судове засідання не з`явилася, повідомлялася про час та дату розгляду клопотання завчасно та належним чином. Через канцелярію суду надійшла заява від прокурора у кримінальному провадженні ОСОБА_8 про розгляд клопотання за відсутності прокурора. Крім того, прокурор до заяви долучив постанову про визнання вилучених речей речовими доказами у кримінальному провадженні, а також документи на підтвердження повідомлення власника майна та осіб у яких таке майно було вилучене.

Власник майна та особи, у яких було вилучено майно до суду не з`явилися, про причини не явки суду не повідомляли, жодних заяв та клопотань до суду не надходило.

Разом з цим, відсутність у судовому засіданні вказаних осіб не перешкоджає розгляду клопотання.

Вивчивши клопотання про арешт майна та додані до нього копії матеріалів кримінального провадження, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Так, згідно зі ст.ст. 131, 132 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно з ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Положеннями ч.2 ст. 170 КПК України визначено, що арешт майна допускається з метою зокрема забезпечення збереження речових доказів.

Згідно з ч.3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з ч.10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Приймаючи до уваги вищевикладене та враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, за фактом вчинення якого розслідується кримінальне провадження та в межах якого подано дане клопотання, фактичні обставини кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку, що наявні достатні підстави для арешту зазначеного в клопотанні слідчого майна, а саме мобільного телефону «Homtom» чорного кольору, який було вилучено 14.05.2019 року у свідка ОСОБА_9 , а також на штани сірого кольору та ремінь чорного кольору, які 14.05.2019 року було добровільно видано свідком ОСОБА_5 .

Так, слідчим суддею з матеріалів клопотання та долучених до нього матеріалів кримінального провадження встановлено, що вказане майно є предметом вчинення злочину та містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, може бути використано як доказ у кримінальному провадженні та відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України. Арешт такого майна є необхідним з метою забезпечення збереження речових доказів.

За таких обставин, слідчий суддя вважає обґрунтованими доводи прокурора про необхідність накладення арешту на майно, яке 14.05.2019 року вилучено у гр. ОСОБА_4 , а також речі, які добровільне видав свідок ОСОБА_5 , а саме на: мобільний телефон марки «Homtom» чорного кольору; штани сірого кольору; ремінь чорного кольору.

Також, слідчий суддя, дослідивши клопотання та долучені до нього матеріали кримінального провадження, не знаходить у висновках органу досудового розслідування при зверненні з клопотанням про накладення арешту на майно, порушень вимог КПК України та чогось очевидно безпідставного чи довільного.

Доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, слідчим суддею не встановлено.

Підстав сумніватися в співмірності такого обмеження права власності завданням кримінального провадження у слідчого судді не виникає.

Керуючись вимогами ст.ст. 131, 132, 170-173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИЛА:

Клопотання прокурора Київської місцевої прокуратури №10 ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0004045 від 28.04.2019, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.185 КК України, про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на майно, а саме:

- мобільний телефон марки «Homtom» чорного кольору,

- штани сірого кольору;

- ремінь чорного кольору,

яке 14.05.2019 року вилучено під час огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 у гр. ОСОБА_4 та яке визнано речовим доказом у кримінальному провадженні №004045 від 28.04.2019, а також речі які добровільно видав свідок та ОСОБА_5 , які належать ОСОБА_6 .

Ухвала підлягає негайному виконанню.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Відповідно до ст. 174 КПК України арешт може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законних представників, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутніми при розгляді питання про арешт майна. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя ОСОБА_1