Провадження 1-кс/127/6232/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 червня 2019 року м. Вінниця

Слідчий суддя Вінницького міського суду Вінницької області ОСОБА_1 , секретаря ОСОБА_2 , за участі заявника ОСОБА_3 , захисників ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , зацікавленої особи в розгляді клопотання ОСОБА_6 , за участі прокурора ОСОБА_7 , слідчого ОСОБА_8 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Вінницького міського суду Вінницької області клопотання ОСОБА_3 , який представляє інтереси ДП «Піщанський кар`єр», про скасування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна, що застосовано ухвалою слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 23 липня 2018 року, (справа № 127/17092/18), в рамках кримінального провадження № 0000373, внесеного до ЄРДР 08.12.2017, за фіксації судового розгляду технічними засобами,-

В С Т А Н О В И В:

До Вінницького міського суду Вінницької області клопотання заявника ОСОБА_3 , який представляє інтереси ДП «Піщанський кар`єр», про скасування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна, що застосовано ухвалою слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 23 липня 2018 року, (справа № 127/17092/18), в рамках кримінального провадження № 0000373, внесеного до ЄРДР 08.12.2017, накладений на територію Студенівського родовища (ділянка Лівобережна) ДП «Піщанський кар`єр» (), розташованого за межами населеного пункту села Студена, 2 км на захід від с. Студена, Піщанського району, Вінницької області (земельна ділянка 43 га кадастровий номер :01:001:0000), із забороною будь якої господарської діяльність пов`язаної з видобуванням корисних копалин, перевезенням та збутом вже видобутих копалин (у тому числі відходів від виробництва) на території Студенівського родовища (ділянка Лівобережна) ДП «Піщанський кар`єр» () розташованого за межами населеного пункту села Студена, 2 км на захід від с. Студена, Піщанського району, Вінницької області.

Заявник мотивував клопотання тим, що 23 липня 2018 року Вінницьким міським судом під головуванням слідчого судді ОСОБА_9 було задоволено клопотання слідчого СУ ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_8 та накладено арешт на майно, а саме - територію Студенівського родовища (ділянка Лівобережна) ДП «Піщанський кар`єр» (), розташованого за межами населеного пункту села Студена, 2 км на захід від с. Студена Піщанського району, Вінницької області (земельна ділянка 43 га кадастровий номер :01:001:0000).

Крім цього згаданою ухвалою суду було заборонено будь-яку господарську діяльність пов`язану з видобуванням корисних копалин, перевезенням та збутом вже видобутих копалин (у тому числі відходів від виробництва) на території Студенівського родовища (ділянка Лівобережна) ДП «Піщанський кар`єр» () розташованого за межами населеного пункту села Студена, 2 км на захід від с. Студена, Піщанського району, Вінницької області. Виконання ухвали доручено слідчому слідчого СУ ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_8 ..

Так, підставою для накладення арешту на майно послугувала та обставина, що з 2017 здійснюється розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000373 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 191. ч. 1 ст. 240 КК України.

За версією слідчого службові особи ДП «Піщанський кар`єр» за попередньою змовою із засновником ТОВ «Т.ДЕК» зловживаючи своїм службовим становищем за відсутності дозвільних документів здійснюють незаконне видобування корисних копалин, які в подальшому реалізують, як продукцію нібито належному ТОВ «Т.ДЕК», чим здійснюють розтрату майна державного підприємства.

А тому, з метою припинення грубого порушення вимог законодавства у сфері охорони надр, в органу досудового розслідування виникла необхідність у накладені арешту на територію Студенівського родовища (ділянка Лівобережна) ДП «Гііщанський кар`єр», заборонивши будь-яку господарську діяльність пов`язану з видобуванням корисних копалин, перевезенням та збутом вже видобутих копалин (у тому числі відходів від виробництва).

Зазначені твердження були взяті судом до уваги та стали підставою для накладення арешту на майно.

Враховуючи те, що на майно ДП «Піщанський кар`єр» було накладено арешт, в силу положень ст. 64-2 КПК України ДП «Піщанський кар`єр» є третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, а тому має відповідні права в тому числі право на скасування арешту на майно.

Підставою для накладення арешту на майно ДП «Піщанський кар`єр» було припинення грубого порушення вимог законодавства у сфері охорони надр.

Однак, в процесі досудового розслідування було встановлено, що станом на день подання цього клопотання жодний видобуток корисних копалин ДП «Піщанський кар`єр» не здійснюється, а відбувалася лише реалізація вапнякового відсіву, що було погоджено з Міністерством аграрної політики та продовольства України.

Так, видобування вапняку у кар`єрі може відбуватися згідно визначеного технологічного циклу конкретно визначеним устаткуванням - потужними екскаваторами або іншою спеціалізованою технікою, а також шляхом проведення вибуху надтвердої породи.

ДП «Піщанський кар`єр» немає у власності чи іншому користуванні потужних екскаваторів, які б могли забезпечити видобуток корисних копалин.

Більш того, спеціальна техніка яка застосовується для видобутку вапняку в більшості випадків працює за допомогою надпотужних електродвигунів орієнтованою потужністю біля 400 кВт., а тому не маючи на балансі навіть лінії електропередач ДП «Піщанський кар`єр» не в змозі забезпечити застосування такої техніки.

Щодо реалізації залишків відсіву вапняку, то для налагоджування роботи кар`єру реалізація залишків було однією з умов МінАПК щодо налагодження процесу запуску роботи державного підприємства. Так, для реалізації залишків на складах підприємства у 2017 році директор ДП «Піщанський кар`єр» ОСОБА_6 організував інвентаризацію. При цьому до складу інвентаризаційної комісії було залучено представника Піщанської районної ради, що відображено у відповідних матеріалах інвентаризації. Поступово працівниками ДП інвентаризували, ставились на баланс ДП окремі залишки раніше видобутого відсіву вапняку. Вказана робота утруднювалася тим, що відвали і терикони кар`єру являли собою не чистий відсів вапняку, а його суміш із глиною та іншими сторонніми домішками. Крім того, в наслідок тривалого занедбання кар`єру його територія, в тому числі відвали та терикони з відсівом вапняку заросли деревами та чагарниками. Тому фізично не було можливо одномоментно провести інвентаризацію та поставити на баланс всі обсяги видобутої продукції минулих років на території кар`єру. Ця робота потребувала значного часу. Тому вона розпочалася у 2017 році і тривала до 2018 року (моменту винесення ухвали про накладення арешту на майно). .

З урахуванням того, що видобутий у попередні десятиліття відсів вапняку на даний час являє собою суміш з глиною та іншими сторонніми домішками, для реалізації його у промислових масштабах потрібна очистка, сортування та збагачення. Зробити це силами ДП неможливо через відсутність матеріально-технічної бази, дробильно-сортувального обладнання, взагалі енергопостачання на кар`єрі, будь якого фінансування з боку держави, наявність значних боргів, арешт рахунків.

Тому, у період з 2008р. по 2018р. господарська діяльність, що передбачена Статутом Підприємства, а саме: добування декоративного та будівельного каменю, вапняку, гіпсу, крейди та глинистого сланцю - взагалі не здійснювалася. Окрім того, відповідно до Наказу Мінагрополітики «Про проведення позапланового аудиту відповідності діяльності державного, підприємства «Піщанський кар`єр» від 14 серпня 2018 року № 400, на підприємстві було проведено позаплановий державний аудит, метою якого стала «оцінка діяльності державного підприємства «Піщанський кар`єр» щодо дотримання вимог законодавства, планів, процедур, контрактів з питань стану збереження і використання активів, законності та ефективності використання державних коштів і майна, відповідності фактичної наявності активів та зобов`язань підприємства даним бухгалтерського обліку і фінансової звітності».

За результатами позапланового виїзного аудиту спеціалістами відділу аудиту діяльності державних підприємств Управління внутрішнього аудиту МІНІСТЕРСТВА АГРАРНОЇ ПОЛІТИКИ ТА ПРОДОВОЛЬСТВА УКРАЇНИ підготовлено Аудиторський звіт за N2 24-22/22 від 21 вересня 2018 року., дані про який містяться на сайті Мінагрополітики.

Зокрема, державним аудитом встановлено та підтверджено факт не здійснення підприємством видобувної діяльності у довгостроковому періоді часу (більше 10-ти років), в тому числі щодо не здійснення ДП «Піщанський кар`єр» розкривних, гірничопідготовчих, видобувних і дробильно-сортувальних робіт, які б забезпечували виробництво вапнякового каменю для цукрової промисловості, будівельного щебеню, вапнякового борошна для потреб сільського господарства та рекультивації земель, порушених гірничими роботами.

Існуюча ж на Підприємстві дохідна частина сформувалася лише завдяки реалізації відходів виробництва, виявлених під час інвентаризації та оприбуткованих інвентаризаційною комісією 01.12.2017р.

У 2017р. та у 2018р. ДП «Піщанський кар`єр» зовсім не отримало прибутку, що також підтверджується даними бухгалтерського та податкового обліку підприємства.

Зазначена інформація також підтверджена аудитом МІНІСТЕРСТВА АГРАРНОЇ ПОЛІТИКИ ТА ПРОДОВОЛЬСТВА УКРАЇНИ. Та чи найголовнішим підтвердженням відсутності видобувної діяльності підприємства, передбаченої Статутом є те, що у зв`язку з довгостроковим (близько 10-ти років) не функціонуванням підприємства та не використанням землі, що надана останньому у користування, за цільовим призначенням, 04.11.2008р. підприємству було анульовано Спеціальний дозвіл на видобування корисних копалин.

Тобто першопричиною та підставою анулювання Спеціального дозволу органом владних повноважень стало саме довгострокове не здійснення підприємством діяльності з видобування корисних копалин.

Зазначена інформація також підтверджена аудитом МІНІСТЕРСТВА АГРАРНОЇ ПОЛІТИКИ ТА ПРОДОВОЛЬСТВА УКРАЇНИ та не бралася до уваги під час розгляду питання про накладення арешту на майно.

Окрім того, «добувач корисних копалин» повинен відповідати певним умовам/критеріям, а саме: мати відповідну матеріально-технічну базу (обладнання, устаткування технологічні/інші регламентовані документи, кваліфікований персонал, тощо), адже технологія видобування корисних копалин є складним та багатогранним процесом.

Так, згідно термінології Малої гірничої енциклопедії у редакції B.C. Білецького, витримок Гірничого Закону України та Кодексу України про надра під видобуванням корисних копалин розуміється - «дія, власне процес добування копалин з надр в результаті їхньої розробки, що включає в себе буропідривні роботи, які підприємство не мало ані наміру, ані можливості здійснювати зі зрозумілих, прозорих та логічних причин. Та навіть гіпотетичний факт такого здійснення не міг залишитися без уваги суспільства, суб`єктів приватного та публічного права, в силу значної гучності процесу видобування.

Отже, зазначені вище факти підтверджують, що Підприємство не мало ані юридичної ані фактичної можливості видобувати корисні копалини, а відповідно ДП «Піщанський кар`єр» не має ніякого відношення до «злочину» і засоби забезпечення кримінального провадження застосовані передчасно.

Наразі діяльність ДП «Піщанський кар`єр» всебічно заблокована протиправними діями правоохоронних органів, що вже призвело до негативних наслідків, а саме:

звільнення всіх працівників Підприємства (за бажанням працівників), що

залишило підприємство без спеціалістів та охорони, а, відповідно, може призвести до розкрадання державного майна;

порушення ДП «Піщанський кар`єр» екологічного законодавства у частині

неналежного поводження з відходами, та, як наслідок, до можливого

застосування до підприємства відповідальності;

втрати прибутку, обумовленого зривом поставок відходів виробництва, для погашення існуючої заборгованості підприємства перед пенсійним фондом, службою зайнятості та фондом соціального страхування у рамках існуючих виконавчих проваджень, що були допущені колишнім директором.

Крім цього, слідчий не забезпечив належне виконання ухвали суду про накладення арешту на майно, що призвело до розкрадання відсіву вапняку третіми особами та завдання збитку ДП «Піщанський кар`єр». Підтвердженням таким фактам є подання заяви про вчинення кримінального правопорушення та визнання ДП «Піщанський кар`єр» потерпілою особою.

А тому, зважаючи на викладене, беручи до уваги, що слідчий не забезпечив належне виконання ухвали про накладення арешту на майно, зважаючи на ту обставину, що під час розгляду клопотання про накладення арешту на майно слідчий суддя не був повідомлений про обставини які підтверджуються цим клопотанням та додатках до нього, беручи до уваги негативні наслідки в господарській діяльності для ДП «Піщанський кар`єр» які виникають у зв`язку із арештом майна та те, що зупинено процес інвентаризації залишків, користуючись положеннями ст. 64-2, 174 КПК України, заявник ОСОБА_3 просив слідчого суддю клопотання задовольнити.

Заявник, зацікавлена особа в розгляді клопотання та захисники в судовому засіданні вказали, що арешт майна є необгрунтованим, оскільки призводить до заборгованості підприємства та несплати податків. Крім того, вказали, що в продовженні арешту майна та заборони ведення господарської діяльності відсутня необхідність.

Прокурор в судовому засіданні заперечив проти клопотання, суду пояснив, що клопотання про скасування арешту майна є необгрунтованим та не доведеним, оскільки арешт накладений на законних підставах та скасуванню не підлягає.

Вислухавши учасників судового розгляду, вивчивши матеріали клопотання, а також матеріали кримінального провадження, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Враховуючи наведене, судовий розгляд клопотання здійснювався за фіксації судового процесу технічними засобами.

Статтею 17 ЗУ «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року № 3477- IV, передбачено, що при розгляді справ суди застосовують Конвенцію та практику Європейського суду як джерело права.

Стаття 1 Першого протоколу до Європейської конвенції з прав людини передбачає, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше, як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права.

У рішенні Європейського суду з прав людини від 07 червня 2007 року у справі «Смирнов проти України» було висловлено правову позицію про те, що при вирішенні питання про можливість утримання державою речових доказів належить забезпечувати справедливу рівновагу між, з одного боку, суспільним інтересам та правомірною метою, а з іншого боку - вимагати охорони фундаментальних прав особи. Для утримання речей державою у кожному випадку має існувати очевидна істотна причина.

Відповідно до п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України арешт майна віднесено до заходів забезпечення кримінального провадження, тому, для накладання арешту на майно, як захід забезпечення кримінального провадження, обов`язково повинна бути наявна досить обґрунтована підозра.

Застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження та потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручаюся у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора, а також може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертався із клопотанням.

З досліджених в судовому засіданні матеріалів встановлено, що арешт по кримінальному провадженню накладено майже рік тому. За цей час Державне підприємство «Піщанський кар`єр» понесло досить суттєві збитки, оскільки податкова заборгованість та заборгованість по заробітній платні підприємства за період арешту зросла до 236 000 грн., що в свою чергу спричиняє негативні наслідки для держави та людей, які працюють на даному державному підприємстві.

З огляду на положення ч. 1 ст.170 КПК України та п. 2 п. 2.6 листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Узагальнення судової практики щодо розгляду слідчим суддею клопотань про застосування заходів забезпечення кримінального провадження» від 07.02.2014 р., арешт майна може бути застосовано лише щодо майна осіб, які є підозрюваними (яким у порядку, передбаченому ст. 276-279 КПК, повідомлено про підозру, або яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення), обвинуваченими (особа, обвинувальний акт щодо якої передано до суду в порядку, передбаченому ст.291 КПК) або особами, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння. При цьому, майно ДП «Піщанський кар`єр» на яке накладено арешт, є майном державного підприємства, тобто майном держави, а не майном підозрюваного по кримінальному провадженні.

Як у справі «Бакланов проти Росії» (рішення від 9 червня 2005 року), так і в справі «Фрізен проти Росії» (рішення від 24 березня 2005 року) Європейський суд з прав людини зазначив, що досягнення справедливого балансу між загальними інтересами суспільства (держави) та вимогами захисту основоположних прав особи лише тоді стає значимим, якщо встановлено, що під час відповідного втручання було дотримано принципу «законності» і воно не було свавільним, тобто для того, щоб втручання вважалося пропорційним, воно має відповідати тяжкості правопорушення і не становити «особистий і надмірний тягар для особи (осіб, держави) (справа «Ізмайлов проти Росії», п. 38 рішення від 16 жовтня 2008 року).

Згідно п. 6 ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Згідно Узагальнення судової практики щодо розгляду слідчим суддею клопотань про застосування заходів забезпечення кримінального провадження від 07.02.2014, підготовленого Вищим спеціалізованим судом України з розгляду цивільних і кримінальних справ, арешт може бути накладено на майно підозрюваного, обвинуваченого, осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необгрунтованому процесуальному обмеженню.

Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необгрунтовано.

Викладені заявником доводи та додані до клопотання матеріали, які в силу відсутності заявника під час вирішення клопотання слідчого не були предметом вивчення слідчим суддею, переконують, що зі спливом тривалого часу накладений арешт підлягає скасуванню. Також слід звернути увагу на те, що з часу застосованого заходу орган досудового розслідування чітко не визначив розмір збитків, можливо завданих кримінальним правопорушенням, яке розслідується. В свою чергу само по собі накладення арешту із забороною зайняття господарською діяльністю призводить до негативних наслідків. Отже, в даному випадку враховуючи вимоги розумності, розумності строків та співрозмірності обмеженого права та наслідки застосованого заходу з фабулою кримінального правопорушення, яке розслідується, слід дійти висновку про необхідність скасування застосованого заходу забезпечення кримінального провадження у виді арешту майна.

Вищенаведене свідчить, що у накладеному арешті на майно ДП «Піщанський кар`єр», із забороною ведення господарської діяльності на даний час відпала потреба.

З огляду на вищенаведене, враховуючи встановлені в судовому засіданні обставини, слідчий суддя дійшов обгрунтованого висновку, що клопотання про скасування арешту майна підлягає задоволенню.

Враховуючи викладене, керуючись ст. 170 172, 174 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

Клопотання ОСОБА_3 , який представляє інтереси ДП «Піщанський кар`єр», про скасування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна, що застосовано ухвалою слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 23 липня 2018 року, (справа № 127/17092/18), в рамках кримінального провадження № 0000373, внесеного до ЄРДР 08.12.2017 задовольнити.

Скасувати арешт накладений ухвалою слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 23 липня 2018 року, (справа № 127/17092/18), накладений на територію Студенівського родовища (ділянка Лівобережна) ДП «Піщанський кар`єр» (), розташованого за межами населеного пункту села Студена, 2 км на захід від с. Студена, Піщанського району, Вінницької області (земельна ділянка 43 га кадастровий номер :01:001:0000).

Також скасувати заборону будь якої господарської діяльність пов`язаної з видобуванням корисних копалин, перевезенням та збутом вже видобутих копалин (у тому числі відходів від виробництва) на території Студенівського родовища (ділянка Лівобережна) ДП «Піщанський кар`єр» () розташованого за межами населеного пункту села Студена, 2 км на захід від с. Студена, Піщанського району, Вінницької області.

Ухвала слідчого судді є остаточною та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя