Провадження № 1-кс/522/507/19
У Х В А Л А

в порядку ст. 331 КПК України

18 жовтня 2019 року м. Одеса

Приморський районний суд м. Одеси у складі:

Головуючого судді - ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Одеса питання про доцільність продовження строку тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0002680 від 08.05.2018 року, щодо обвинуваченого

ОСОБА_3 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Іллічівськ, Одеської області, громадянин України, із середньою освітою, неодружений, тимчасово не працює, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимий,

- у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст. 296, ч. 2 ст. 307 КК України.

Учасники процесу:

прокурор - ОСОБА_4 ,

обвинувачений - ОСОБА_3 ,

захисник - ОСОБА_5

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Приморського районного суду м. Одеси знаходиться обвинувальний акт у кримінальному провадженні, по обвинуваченню ОСОБА_3 , за вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст. 296, ч. 2 ст. 307 КК України.

Суд з власної ініціативи ставить на розгляд питання стосовно доцільності продовження строків тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_3 .

Прокурор вважала за необхідне продовжити строк тримання під вартою, оскільки у обвинуваченого не зменшилися ризики передбачені ст. 177 КПК України, він обґрунтовано обвинувачується у вчиненні тяжких злочині, за які відповідальність передбачена у вигляді позбавлення волі.

Захисник ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_6 заперечив проти продовження строку тримання під вартою та заявив клопотання про зміну запобіжного заходу на інший більш м`який, у зв`язку з тим, що обвинувачений не порушував процесуальних обов`язків та немає намір переховуватися від суду, має постійне місце проживання та позитивні характеристики.
Обвинувачений підтримав думку захисника.
Суд, заслухавши думку сторін дослідивши матеріали кримінального провадження прийшов до наступних висновків.
Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.
Відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків а також запобігання спробам: переховуватися від суду; знищити або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого обвинуваченого, експерта або спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; або вчинити інше кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується. Підставою застосування є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені ч. 1 цієї статті.
З наданих до суду матеріалів вбачається, що ОСОБА_3 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України, та у вчиненні злочину передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, що є тяжкими злочинами.

Підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення.
Метою запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків.
Європейський суд з прав людини в своєму рішенні у справі "Мюррей проти Сполученого Королівства", зазначив що факти, які викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження або навіть для пред`явлення обвинувачення, що є завданням наступних етапів кримінального процесу.

Так, враховуючи тяжкість вчинених злочинів, зважаючи на суспільний інтерес у забезпечені швидкого, ефективного та об`єктивного кримінального провадження щодо злочинів проти власності, слідчий судя вважає реальним ризик передбачений в п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Крім того, у відповідності до ст. 23 КПК України та 94 КПК України, жоден доказ не має наперед встановленої сили, та повинен бути дослідженим судом під час судового провадження безпосередньо, а тому, зважаючи на стадію кримінального провадження, слідчий суддя вбачає реальним ризик, що підозрюваний у разі не застосування запобіжного заходу може впливати на свідків, які безпосередньо судом не допитані.
В той же час, відповідно до ст. 178 КПК України, слідчий суддя бере до уваги той факт, що ОСОБА_3 , стан здоров`я обвинуваченого, раніше не судимий, має стійкі соціальні зв`язки, з урахуванням чого слідчий суддя приходить до висновку, що за викладених обставин, застосування виняткового запобіжного заходу, не відповідає вимогам Кримінального процесуального кодексу України.

Слідчий суддя при обранні запобіжного заходу також враховує інші обставини вказані у ст. 178 КПК України, а саме тяжкість кримінального правопорушення, що ставиться у підозру, вагомість доказів, та розмір покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим, що на думку слідчого судді, свідчить про необхідність застосування запобіжного заходу.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишити житло цілодобово або у певний період. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Слідчий суддя приходить до висновку, що задля запобігання вказаним ризикам, з метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків достатнім буде застосування домашнього арешту у нічний час.

Відповідно до ч.3 ст. 194 КПК України, слідчий суддя, суд має право зобов`язати підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого органу державної влади, визначеного слідчим суддею, судом, якщо прокурор доведе обставини, передбачені пунктом 1 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктами 2 та 3 частини першої цієї статті.

Ухвала про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передається для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного, обвинуваченого.
Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це суду, якщо запобіжний захід застосовано під час судового провадження.
Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.
Строк дії ухвали суду про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців.
Керуючись ст.ст. 331, 372, 132, 176-178, 181, 193-194, 196-197 КПК України, суд -

У Х В А Л И В :

Клопотання захисника ОСОБА_5 в інтересах обвинуваченого ОСОБА_3 - задовольнити.
Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою ОСОБА_3 - скасувати, звільнивши з-під варти в залі суду.
ОСОБА_3 , обрати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, за адресоюАДРЕСА_2 , із забороною покидати житло у період з 22:00 до 06:00 годин.
Покласти на ОСОБА_3 , виконувати передбачені ст. 194 КПК України обов`язки прибувати по першому виклику до суду на визначений ним час; не залишати населений пункт, в якому проживає без дозволу суду; здати на зберігання до ГУ Державної міграційної служби в Одеській області свій паспорт для виїзду закордон.
Роз`яснити ОСОБА_3 , що в разі невиконання вказаних обов`язків до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Відповідному відділенню Національної поліції негайно поставити на облік ОСОБА_3 .
Строк дії ухвали суду становить два місяці, тобто до 18.12.2019 року.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Приморського

районного суду м. Одеси ОСОБА_1 .

18.10.2019