УХВАЛА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 жовтня 2019 року Справа № 5-4408к04

Номер провадження1-в/608/61/2019

Чортківський районний суд Тернопільської області в складі:

головуючої судді: ОСОБА_1

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

з участю секретаря ОСОБА_4 ,

прокурора ОСОБА_5 ,

захисника адвоката ОСОБА_6 ,

засудженого ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Чорткові в режимі відеоконференції з державною установою «Чортківська установа виконання покарань № 26» клопотання засудженого ОСОБА_7 про звільнення від покарання у вигляді довічного позбавлення волі умовно достроково, -

В С Т А Н О В И Л А:

Засуджений ОСОБА_7 звернувся в суд з клопотанням про умовно-дострокове звільнення від відбування покарання у вигляді довічного позбавлення волі. У своєму клопотанні ОСОБА_7 вказав, що 09 квітня 2004 року засуджений колегією суддів судової палати у кримінальних справах апеляційного суду Одеської області до довічного позбавлення волі. З урахуванням Закону України «Про внесення зміни до Кримінального кодексу України щодо удосконалення порядку зарахування судом строку попереднього ув`язнення у строк покарання» він відбув 17 років 6 місяців ув`язнення. Вважає, що процес у напрямку виправлення, який він зробив, а також зміни, яких він зазнав, призводять до невиправданості його подальшого ув`язнення, оскільки, для цього відсутні обґрунтовані пенологічні підстави. Так, адміністрація установи, в якій він відбуває покарання, характеризує його з позитивної сторони, порушень вимог режиму відбування покарання він не допускав, до дисциплінарної відповідальності не притягувався, заохочувався правами начальника установи в наданні додаткових побачень з родичами, підтримує доброзичливі стосунки з співкамерниками, бере участь у програмах диференційованого виховного впливу, має дозвіл на участь у групових заходах освітнього, культурно-масового та фізкультурно-оздоровчого характеру. Посилаючись на норми Європейського законодавства, які передбачають перегляд довічного позбавлення волі після відбуття особою 8-14 років позбавлення волі та повинні повторюватись через регулярні проміжки часу, просить звільнити його від покарання у вигляді довічного позбавлення волі умовно-достроково. Крім того зазначив, що його клопотання ґрунтується на Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практиці ЄСПЛ, зокрема, рішенні Європейського суду з прав людини у справі Петухова проти України від 12.03.2019 року, та не може бути незадоволене судом з підстав відсутності відповідних норм у законах України.

У судовому засіданні ОСОБА_7 та його захисник ОСОБА_6 клопотання підтримують, з підстав наведених у ньому.

Прокурор ОСОБА_5 заперечує щодо задоволення вказаного клопотання, посилаючись на те, що нормами національного законодавства не передбачено право особи, засудженої до довічного позбавлення волі на звернення до суду з таким клопотанням. Просить відмовити в задоволенні вказаного клопотання.

Вислухавши засудженого, захисника, прокурора, колегія суддів приходить до наступних висновків.

Статтями 81, 82, 85, 87 Кримінального кодексу України визначені підстави для умовно-дострокового звільнення засудженої особи від відбування призначеного судом першої інстанції покарання або ж заміни не відбутої частини покарання більш м`яким, а кримінальним процесуальним законом, зокрема, ст. ст. 537, 539 КПК України, визначено саму процедуру розгляду таких питань.Питання про умовно - дострокове звільнення засудженої особи від відбування призначеного покарання або ж заміни не відбутої частини покарання більш м`яким вирішується судом у кримінальному провадженні, що розпочинається з часу заявлення відповідного клопотання про вирішення такого питання.
Порядок кримінального провадження, визначений законодавцем у ст. 1 КПК України, згідно якої, на території України порядок кримінального провадження визначається Коституціїєю України, міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, кримінальним процесуальним законом та іншими законами України.
Завданнями кримінального провадження, відповідно до ст. 2 КПК України, крім іншого, є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також, забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу, і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Відповідно до загальних засад кримінального провадження, викладених у ч.1 ст. 7 КПК України, зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати, крім іншого, таким загальним засадам кримінального провадження, як верховенство права, законність та диспозитивність, згідно яких кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини. Під час кримінального провадження суддя зобов`язаний неухильно додержуватися вимог Конституції України, Кримінального процесуального кодексу України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших законодавчих актів. Закони та інші нормативно правові акти України, положення яких стосуються кримінального провадження, повинні відповідати Кримінальному процесуальному кодексу України. При здійсненні кримінального провадження не може застосовуватися закон, який суперечить Кримінальному процесуальному кодексу України. У разі, якщо норми Кримінального процесуального кодексу України суперечать міжнародному договору, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України, застосовуються положення відповідного міжнародного договору України. Кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини. У випадках, коли положення Кримінального процесуального кодексу України регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 цього Кодексу.
Коституційний Суд України у своєму рішенні від 29 червня 2010 року, у справі за конституційним поданням Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, зазначив, що одним із елементів верховенства права є принцип правової визначеності, у якому стверджується, що обмеження основних прав людини та громадянина і втілення цих обмежень на практиці допустиме лише за умови забезпечення передбачуваності застосування правових норм, встановлених такими обмеженнями (абз. 3 п. п. 3.1 п. 3), а у рішенні від 22 вересня 2005 року № 5 рп/2005, Конституційний Суд України вказав, що із конституційних принципів рівності і справедливості випливає вимога визначеності, ясності і недвозначності правової норми, оскільки, інше не може забезпечити її однакове застосування (абз. 2 п. п. 5.4 п .5).
Системний аналіз кримінального процесуального законодавства України дає підстави для висновку, що до компетенції судді місцевого суду, на даний час, не входить розгляд клопотань про умовно - дострокове звільнення від відбування покарання відносно осіб засуджених до покарання у виді довічного позбавлення волі, враховуючи принцип правової визначеності, який є невід`ємною, органічною складовою принципу верховенства права, який знайшов своє закріплення у практиці Конституційного Суду України і рішеннях Європейського суду з прав людини, та прийняття рішення про заміну засудженій особі до покарання у виді довічного позбавлення волі на покарання у виді позбавлення волі на певний строк, оскільки, при вирішенні такого клопотання суддя суду першої інстанції повинен діяти відповідно до точного змісту норми права, яку він застосував, у межах своєї компетенції, суворо дотримуючись процедури розгляду клопотання, тобто виходити з принципу законності. Суд першої інстанції має право діяти в межах своїх повноважень та у спосіб, визначений законом, керуючись приписами ст. 370 КПК України.
Крім того, колегія суддів зазначає, що встановлені Європейським судом з прав людини порушення прав осіб, засуджених до довічного позбавлення волі перш за все стосуються обов`язку держави виконати рішення Європейського суду з прав людини у справах проти України, а не обов`язку суду усувати певні законодавчі прогалини своїм рішенням. Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях покладає обов`язок на державу відповідача провести реформу системи перегляду вироків відносно осіб, засуджених до довічного позбавлення волі, що само по собі лежить за межами повноважень судової гілки влади.
Враховуючи наведене та керуючись ст. ст. 81, 82, 85, 87 Кримінального кодексу України та ст ст. 1, 2, 7, 370,
537, 539 Кримінального процесуального кодексу України, колегія суддів, -
У Х В А Л И Л А:
В задоволенні клопотання засудженого ОСОБА_7 про звільнення від покарання у вигляді довічного позбавлення волі умовно достроково -відмовити.

Копії ухвали вручити прокурору та засудженому ОСОБА_7 ..

Ухвала може бути оскаржена до Тернопільського апеляційного суду протягом семи днів з дня її винесення, а для особи, яка тримається під вартою, з моменту вручення їй копії судового рішення.

Копія вірна

Головуюча:/підпис/

Судді:/підписи/

Ухвала набрала законної сили " " року.

Оригінал ухвали знаходиться в Чортківському районному суді Тернопільської області в матеріалах справи № 5-4408к04.

Головуючий суддя: ОСОБА_1

Копію ухвали видано " " року

Секретар: