Справа № 991/1309/19
Провадження1-кс/991/1789/19
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 листопада 2019 року м.Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу директора ТОВ «Промхімскло» ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про кримінальне правопорушення, -
ВСТАНОВИВ:
До Вищого антикорупційного суду надійшла вказана скарга директора ТОВ «Промхімскло» ОСОБА_3 , в якій він просив зобов`язати уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості за заявою ТОВ «Промхімскло» вих.№11-10 від 11.10.2019 про вчинення кримінального правопорушення членами Вищої ради правосуддя ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 за ознаками, передбаченими ч.1 ст. 364 КК України та розпочати досудове розслідування, про що проінформувати заявника.
В обґрунтування скарги зазначив, що ТОВ «Промхімскло» звернулося до Директора Національного антикорупційного бюро України з заявою вих.№11-10 від 11.10.2019 про вчинення кримінального правопорушення членами Вищої ради правосуддя ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 за ознаками, передбаченими ч.1 ст. 364 КК України. Проте станом на 25.10.2019 відомості за вказаною заявою до ЄРДР не внесено, що є порушенням прав заявника, зазначених в п.1 ч.2 ст. 60 та ч.4 ст. 214 КПК України та ч.2 ст. 3 та ч.2 ст. 6 Конституції України.
Також в скарзі заявник просив проводити розгляд у відсутність представника ТОВ «Промхімскло».
Представник Національного антикорупційного бюро України в судове засідання не з`явився, надіслав до суду пояснення, в яких просив розглянути скаргу без участі представника НАБ України, а в задоволенні скарги відмовити повністю, оскільки в заяві ТОВ «Промхімскло» про кримінальне правопорушення не зазначено об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину та підтверджують реальність конкретної події злочину, а тому відсутні правові підстави для внесення відомостей до ЄРДР та початку досудового розслідування.
Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України фіксація під час розгляду клопотання за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

Вивчивши матеріали скарги та додані до неї матеріали, слідчий суддя дійшов до наступного.
Встановлено, що директор ТОВ «Промхімскло» ОСОБА_3 звернувся до Директора Національного антикорупційного бюро України з заявою вих.№11-10 від 11.10.2019 про вчинення кримінального правопорушення членами Вищої ради правосуддя ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 за ознаками, передбаченими ч.1 ст. 364 КК України, в якій просив внести відповідні відомості до ЄРДР, визначити слідчих для здійснення досудового розслідування, повідомити письмово ТОВ «Промхімскло» про початок кримінального провадження та досудового розслідування та надіслати на адресу ТОВ «Промхімскло» пам`ятку про права як потерпілого.

Вказана заява була отримана Національним бюро 16.10.2019.

Враховуючи що відомості за вказаною заявою ТОВ «Промхімскло» до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесені не були, заявник звернувся до слідчого судді зі скаргою на дії та бездіяльність Національного антикорупційного бюро України.

Статтею 303 КПК України передбачено, що на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Частиною 1 статті 306 КПК України передбачено, що скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду, а в кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - слідчим суддею Вищого антикорупційного суду згідно з правилами судового розгляду, передбаченими статтями 318-380 цього Кодексу, з урахуванням положень цієї глави.

Відповідно до ч.1 ст. 214 КПК України та Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, затвердженого Наказом Генерального прокурора України від 17 серпня 2012 р. № 69 слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування.

Виходячи зі змісту ч.1 ст.214 КПК України, бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, означає невнесення відомостей про кримінальне правопорушення впродовж 24 годин після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Такий обов`язок слідчого і прокурора визначено ч. 1 ст. 2 КК України, оскільки підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом.

Тобто, підставами вважати заяву чи повідомлення саме про вчинення злочину є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину) і саме такі фактичні дані мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань і щодо них не повинно проводитися досудове розслідування.

Аналізуючи норми ст.ст. 214, 303 КПК України, які свідчать про те, що предметом судового контролю судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто така заява, як передумова для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні, має містити достатні дані про наявність в описаній заявником події ознак кримінального правопорушення.

На думку заявника в діях членів Вищої ради правосуддя ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 наявний склад кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 364 КК України.

Свою заяву заявник обґрунтував тим, що членами Вищої ради правосуддя під час розгляду скарги щодо дисциплінарного проступку слідчого судді Заводського районного суду м. Миколаєва ОСОБА_8 було умисно, з метою одержання неправомірної вигоди для слідчого судді ОСОБА_8 , постановлено ухвалу від 09.09.2019 у справі №2361/2дп/15-19, якою відмовлено у відкритті дисциплінарної справи на підставі того, що в діях слідчого судді ОСОБА_8 не вбачається ознак дисциплінарних проступків, а суть скарги зводиться до незгоди із судовим рішенням.
Враховуючи приписи ч.1 ст.2, п.10 ч.1 ст.3, ч.1 та п.4 ч.5 ст. 214 КПК України можливо зробити висновок, що однією із обов`язкових умов для внесення відомостей до ЄРДР є повідомлення/виявлення діяння/бездіяльності, яке містить ознаки складу злочину, передбаченого особливою частиною КК України. Внесення до ЄРДР короткого викладу обставин, які вказують на наявні в діянні ознаки складу злочину, підтверджує обґрунтованість початку досудового розслідування.
Відповідна правова позиція також викладена у Висновку Судової палати у кримінальних справах Верховного Суду України щодо питання про початок кримінального провадження стосовно суддів, яке пов`язане зі здійсненням ними судочинства, від 01 липня 2013 року, в якому також зазначено, що положення ст. 214 КПК перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого ним Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину - кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
Об`єктивна сторона злочину - це сукупність ознак, які визначають зовнішню сторону злочину і характеризують суспільно-небезпечне діяння (дію або бездіяльність), його негативні наслідки та причинний зв`язок між діянням та наслідками, який обумовив настання останніх, а також місце, час, обстановку, спосіб, знаряддя та засоби вчинення злочину.
Таким чином, до Єдиного реєстру досудових розслідувань, крім іншого, вноситься інформація про сукупність ознак, які свідчили б про вчинення того чи іншого злочину, і дали змогу кваліфікувати дії або бездіяльність, про яку йдеться в повідомлені про злочин, за відповідними статтями кримінального кодексу.
Стаття 364 Кримінального кодексу України передбачає кримінальну відповідальність за вчинення такого кримінального правопорушення як зловживання владою або службовим становищем.
При цьому, об`єктивна сторона злочину, передбаченого ч. 1 ст. 364 КК, має три обов`язкові ознаки: діяння використання службовою особою влади чи службового становища всупереч інтересам служби, що полягає у певних діях або бездіяльності суб`єкта; наслідки, що виявляються у завданні істотної шкоди охоронюваним законом правам, свободам та інтересам окремих громадян, або державним чи громадським інтересам, або інтересам юридичних осіб; причинний зв`язок між діянням і наслідками.
Відсутність хоча б однієї із зазначених ознак свідчить про відсутність складу злочину, передбаченого ст. 364 КК України.
В свою чергу, зловживання владою характеризується як вчинене всупереч інтересам служби використання службовою особою, яка є представником законодавчої, виконавчої чи судової влади, своїх повноважень і можливостей щодо пред`явлення вимог і прийняття рішень, обов`язкових для виконання іншими фізичними або юридичними особами. Зловживання службовим становищем це вчинене всупереч інтересам служби використання службовою особою своїх повноважень і можливостей, пов`язаних із займаною посадою.
Отже, виходячи з положень статті ст. 364 КК України, дана стаття передбачає відповідальність саме за зловживання владою або службовим становищем, тобто умисне, з метою одержання будь-якої неправомірної вигоди для самої себе чи іншої фізичної або юридичної особи використання службовою особою влади чи службового становища всупереч інтересам служби, якщо воно завдало істотної шкоди охоронюваним законом правам, свободам та інтересам окремих громадян або державним чи громадським інтересам, або інтересам юридичних осіб.
В свою чергу, в заяві йдеться мова про кримінальне правопорушення, передбачене ч.1 ст.364КК України.
При цьому, у вказаній заяві відсутні факти та твердження заявника щодо існування обставин, які б свідчили про наявність в діях членів Вищої ради правосуддя ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 ознак злочину, передбаченого ч.1 ст.364 КК України та власне Заява ґрунтується лише на суб`єктивному уявленні щодо правомірності здійснення останніми своїх повноважень при прийнятті конкретного рішення.
Як вже зазначалося, відповідно до приписів ч.1 ст.2, п.10 ч.1 ст.3, ч.1 та п.4 ч.5 ст. 214 КПК України, однією із обов`язкових умов для внесення відомостей до ЄРДР є виявлення діяння, яке містить ознаки складу злочину, передбаченого особливою частиною КК України. Внесення до ЄРДР короткого викладу обставин, які вказують на наявні в діянні ознаки складу злочину, підтверджує обґрунтованість початку досудового розслідування.
Натомість, заява ТОВ «Промхімскло» не містить конкретних фактичних даних, які б свідчили про існування обставин, щоб надавали підстави для кваліфікації відомостей, викладених в його повідомленні про злочин за ч. 1 ст. 364 КК України та внесення коротких відомостей про них до Єдиного реєстру досудових розслідувань, щоб в подальшому проводити їх досудове розслідування.Вказане позбавляє орган досудового розслідування провести перевірку конкретних фактів на предмет наявності/відсутності у діях/бездіяльності особи складу злочину.
Вища рада правосуддя це колегіальний, незалежний конституційний орган державної влади та суддівського врядування, який діє в Україні на постійній основі для забезпечення незалежності судової влади.

Крім того ч.4 ст.21 Закону України «Про Вищу раду правосуддя» встановлено, що член Вищої ради правосуддя у своїй діяльності є незалежним від будь-якого незаконного впливу, тиску або втручання.
При цьому під втручанням слід розуміти вплив у будь-якій формі (прохання, вимога, вказівка, погроза, підкуп, насильство, критика в засобах масової інформації до вирішення справи у зв`язку з її розглядом тощо) з боку будь-якої особи з метою схилити його до вчинення чи невчинення певних процесуальних дій або ухвалення певного рішення. При цьому не має значення, за допомогою яких засобів, на якій стадії процесу та діяльності здійснюється втручання.
Зі скарги заявника вбачається його незгода з прийнятою ухвалою від 09.09.2019, в зв`язку з чим на його думку необхідно притягнути осіб, які її ухвалили до відповідальності.
Однак така позиція заявника вказує на бажання здійснити вплив на членів Вищої ради правосуддя, з метою домогтися рішення на свою користь та в подальшому здійснити тиск на слідчого суддю Заводського районного суду м. Миколаєва ОСОБА_8 та на судову систему в цілому.
Однією з гарантій незалежності та недоторканості суддів як носіїв судової влади є недопустимість втручання у здійснення правосуддя, впливу на суд або суддів у будь-який спосіб.
З огляду на вищенаведене і з урахуванням того, що заявник не погоджується з ухвалою Другої Дисциплінарної палати Вищої ради правосуддя від 09.09.2019, тому просить порушити кримінальне провадження відносно членів Вищої ради правосуддя, які ухвалили вказане рішення та при цьому, не зазначає у своїй заяві об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину, а також самостійно робить висновки про неправомірність вказаної ухвали за відсутності відповідних повноважень, тому не вбачається порушення закону та підстав для внесення до ЄРДР відомостей про кримінальне правопорушення, про які вказує заявник у своїй скарзі.
Згідно правової позиції, викладеної у рішенні Європейського суду з прав людини (Рішення Суду "Артіко проти Італії" (Artico c. Italie) від 13.05.1980 р.), не гарантується захист теоретичних і ілюзорних прав, а гарантується захист прав конкретних та ефективних. Відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК України, Кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

З урахуванням викладеного, підстави для зобов`язання уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України виконати вимоги ч.1 ст.214 КПК України і внести відповідні відомості про кримінальне правопорушення в ЄРДР за заявою директора ТОВ «Промхімскло» ОСОБА_3 відсутні.
Керуючись ст.ст. 7, 9, 214, 303, 306, 307, 309, 376 КПК України, слідчий суддя,
УХВАЛИВ:
У задоволенні скарги директора ТОВ «Промхімскло» ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань відповідно до заяви вих.№11-10 від 11.10.2019 відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1