Справа № 333/3620/19
Провадження №1-кс/333/1484/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 червня 2019 року м. Запоріжжя

Слідчий суддя Комунарського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , підозрюваної ОСОБА_5 , захисника підозрюваної ОСОБА_6 розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі Комунарського районного суду м. Запоріжжя клопотання слідчого Комунарського відділення поліції Дніпровського відділу поліції ГУНП в Запорозькій області ОСОБА_3 , погоджене прокурором, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0002123 від 25.06.2019 р., за ознаками злочину передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України та додані до нього матеріали відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки смт. Степногірськ, Василівського району, Запорізької області, українки, громадянки України, яка має середню-спеціальну освіти, розлученої, офіційно не працевлаштованої, яка має на утриманні доньку ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка зареєстрована та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимої,
підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.307 КК України, -

ВСТАНОВИВ:
27.06.2019 року слідчий Комунарського відділення поліції Дніпровського відділення поліції Головного управління Національної поліції в Запорізькій області ОСОБА_3 звернувся до суду із даним клопотанням.

Вимоги клопотання обґрунтовані тим, що досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , маючи умисел на незаконний збут наркотичного засобу МЕТАДОН, на території м. Запоріжжя, із корисливих мотивів у невстановлений для слідства час, місце та особи незаконно, придбала наркотичний засіб - МЕТАДОН, який пофасувала у окремі 93 шт. згортки в ізоляційній стрічці, з метою його подальшого збуту у вигляді «закладок» по різним адресам м. Запоріжжя. З метою реалізації злочинного наміру, направленого на збут наркотичних засобів невстановленим в ході досудового слідства особам, проживаючим в м. Запоріжжя, ОСОБА_5 незаконно зберігаючи при собі 93 шт. згортки в ізоляційній стрічці «закладки» з вмістом наркотичного засобу - МЕТАДОН, з метою його подальшого збуту, перенесла їх до будинку АДРЕСА_2 , з метою розкладання та подальшого збуту, де була затримана працівниками поліції.

25.06.2019 ході проведення обшуку ОСОБА_5 в жіночому бюстгальтері виявлено та вилучено зіп-пакет прозорого кольору, всередині якого знаходяться 45 шт. згортків обмотаних ізоляційною стрічкою чорного кольору з вмістом невідомої речовини кристалічного походження, та зіп-пакет прозорого кольору, всередині якого знаходяться 48 шт. згортків обмотаних ізоляційною стрічкою жовто-зеленого кольору з вмістом невідомої речовини кристалічного походження. Один згорток обмотаний ізоляційною стрічкою чорного кольору, упаковано окремо для проведення прискореної експертизи, після чого згідно висновку експерта № 7-1142 від 26.06.2019 встановлено, що кристалічна речовина яка знаходилась у вказаному згортку містить у своєму складі наркотичний засіб, обіг якого обмежено - МЕТАДОН. Таким чином, ОСОБА_5 , своїми умисними діями вчинила кримінальне правопорушення, передбачене ч.1 ст.307 КК України, тобто незаконне придбання, зберігання з метою збуту наркотичних засобів.

26 червня 2019 року ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України.

Вина ОСОБА_5 у даному кримінальному провадженні підтверджується наступними зібраними доказами:
-протоколом допиту свідка ОСОБА_8 , від 26.06.2019;
-протоколом допиту свідка ОСОБА_9 , від 26.06.2019;
-протоколом допиту свідка ОСОБА_10 , від 26.06.2019;
-висновок судово-хімічної експертизи, від 26.06.2019;
-протоколом затримання ОСОБА_5 в порядку ст.208 КПК України, від 25.06.2019;
-повідомленням про підозру ОСОБА_5 у вчиненні злочину передбаченому ч.1 ст.307 КК України, від 26.06.2019;

Слідство приходить до висновку, що для забезпечення належної явки підозрюваної ОСОБА_5 , в слідчі органи і суд, можливості виконання у відношенні нього процесуальних рішень, необхідно обрати їй як запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з наступних підстав.
Згідно вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України, під час проведення досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме ОСОБА_5 може:
- переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;
- вчинити інше кримінальне правопорушення.

Наявність вказаних ризиків підтверджується зібраними під час досудового розслідування матеріалами кримінального провадження, а саме за вчинення злочину за правовою кваліфікацією передбаченою ч.1 ст.307 КК України, який згідно ст.12 КК України, віднесений до категорії тяжких злочинів, за яке передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк до восьми років, також, враховуючи характер скоєного злочину ОСОБА_5 , особистість останньої, яка раніше судима, що свідчить про його схильність до скоєння злочинів та відсутність з боку ОСОБА_5 наміру на виправлення та перевиховання, дає достатні підстави вважати, що знаходячись на волі, остання з метою уникнення покарання за даний злочин, буде переховуватись від органів досудового розслідування, суду, що являється ризиком, передбаченим п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.
Крім того, знаходячись на свободі ОСОБА_5 буде мати можливість незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні, оскільки свідки підтверджують факт скоєння ОСОБА_5 кримінального правопорушення.

Вищевказане може вплинути на швидке, повне та неупереджене проведення досудового розслідування та на встановлення обставин, які згідно ст. 91 КПК України підлягають доказуванню, що являється ризиком, передбаченим п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

З урахуванням отриманих характеристик на ОСОБА_5 , а саме відсутність місця роботи, відповідно постійного прибутку, нестійкі соціальні зв`язки та схильність останньої до вчинення кримінальних правопорушень, а також аналізуючи факт скоєного нею даного кримінального правопорушення, дає підстави вважати, що ОСОБА_5 може продовжити свою злочинну діяльність, що являється ризиком, передбаченим п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.
У судовому засіданні слідчий підтримав клопотання у повному обсязі та послалась на обставини, які у ньому були викладені, стверджував, що вжиття більш м`яких запобіжних заходів, що передбачені Кримінальним процесуальним кодексом України, є недостатньою мірою з огляду на обставини скоєного та ризики, які існують.

Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання.

Підозрювана ОСОБА_5 та її захисник заперечували відносно задоволення даного клопотання, просили призначити більш м`який запобіжний захід, як домашній арешт, оскільки вона має постійне місце проживання та у неї на утриманні знаходиться маленька дитина.

Вислухавши доводи та пояснення слідчого, думку прокурора, підозрювану, захисника підозрюваної, дослідивши матеріали справи в їх сукупності, суд приходить до наступного висновку.

Судом було встановлено, що 25 червня 2019 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань були внесені відомості про скоєння кримінального правопорушення за ч.1 ст.307 КК України (кримінальне провадження №0002123).

Згідно протоколу затримання від 25.06.2019 р. ОСОБА_5 25.06.2019 р. о 12-41 год. була фактично затримана по даному кримінальному провадженню в порядку ст. 208 КПК України.

26 червня 2019 року ОСОБА_5 було повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України.

Клопотання слідчого оформлене відповідно до вимог ст. 184 Кримінального процесуального кодексу України.

Підозрюваній ОСОБА_5 вручені під розпис, клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу тримання під вартою, а також копії матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу.

Відповідно до положень статті 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, кожен має право на свободу та особисту недоторканність. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом, в тому числі: законний арешт або затримання особи, здійснене з метою допровадження її до компетентного судового органу за наявності обґрунтованої підозри у вчиненні нею правопорушення або якщо обґрунтовано вважається необхідним запобігти вчиненню нею правопорушення чи її втечі після його вчинення;.

Згідно з ч. 1 ст. 29 Конституції України ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше, як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 178 КПК України слідчий суддя при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу зобов`язаний оцінити вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення.

Відповідно до пункту 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п.32, Series A, № 182).

Отже на досудовому розслідуванні встановлення обґрунтованості підозри оцінюється в сукупності наданих слідчим матеріалів та їх переконливості у тому, що підозрювана особа могла вчинити інкримінований їй злочин.

На підтвердження обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого їй кримінального правопорушення, слідчим надані копії: витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, протоколу допиту свідка ОСОБА_8 , від 26.06.2019; протоколу допиту свідка ОСОБА_9 , від 26.06.2019; протоколу допиту свідка ОСОБА_10 , від 26.06.2019; висновок судово-хімічної експертизи, від 26.06.2019; протоколом затримання ОСОБА_5 в порядку ст.208 КПК України, від 25.06.2019; повідомлення про підозру ОСОБА_5 у вчиненні злочину передбаченому ч.1 ст.307 КК України, від 26.06.2019;

Слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення злочину вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

Дослідивши матеріали клопотання в межах своєї компетенції, слідчий суддя у висновках, які зробив орган досудового слідства відносно ОСОБА_5 чогось очевидно необґрунтованого чи недопустимого не встановив. На думку слідчого судді, слідчим надані вагомі докази на підтвердження наявності обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого кримінального правопорушення.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя, суд повинен також врахувати обставини, зазначені в ст.178 КПК України, а саме:

- вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

- тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується;

- вік і стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого. Необхідно брати до уваги те, що особа є неповнолітньою чи похилого віку, наявність тяжких хвороб, інвалідності чи нездатність самостійно пересуватися;

- міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність у нього родини й утриманців. Слід враховувати сімейний стан цієї особи, стан здоров`я членів сім`ї, кількість та вік дітей, строк фактичного проживання у цій місцевості;

- наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання;

- репутацію підозрюваного, обвинуваченого. Необхідно брати до уваги надані характеристики підозрюваному, обвинуваченому з місця роботи, навчання, проживання, дані, що свідчать про перебування підозрюваного, обвинуваченого на обліку у наркологічному, психоневрологічному диспансері;

- майновий стан підозрюваного, обвинуваченого. Дана обставина має важливе значення при обранні запобіжного заходу у вигляді застави. Тому, доцільно враховувати наявність належних цій особі грошових банківських вкладів, їх розмір чи наявність нерухомого майна, транспортних засобів тощо;

- наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого;

- дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше. Слід врахувати дані про застосування інших запобіжних заходів як у цьому кримінальному провадженні, так і в інших;

- наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення;

- розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Слідчим у клопотанні зазначено, що ОСОБА_5 раніше судима. З наданих до клопотання документів вбачається, що судимості ОСОБА_5 погашені, в зв`язку з чим, остання вважається не судимою.

У судовому засіданні було встановлено, що підозрювана ОСОБА_5 має на утриманні малолітню дитину 2006 р.н., мешкає за місцем реєстрації за адресою: АДРЕСА_1 , розлучена, офіційно не працевлаштована,

Наведені слідчим ризики, що підозрювана ОСОБА_5 може незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні і схиляти їх до дачі неправдивих показань; продовжить кримінальне правопорушення, в якому обвинувачується; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, не є цілком доведеними, а мають у більшості характер припущення.

ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком до 8 років. Враховуючи дані про особу ОСОБА_11 , а також тяжкість покарання за кримінальне правопорушення, в якому підозрюється ОСОБА_5 , слідчий суддя погоджується про наявність ризику, що підозрювана може переховуватись від органів досудового слідства та суду, при цьому на думку слідчого судді, він може бути забезпечений шляхом застосування більш м`якого запобіжного заходу, зокрема цілодобового домашнього арешту.

Відповідно до ст.194 ч.4 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 ч.1 цієї статті, але не доведе обставини, передбачені п.3 ч.1 цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені ч.5 цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Відповідно до ст.181 КПК України в якості запобіжного заходу може бути застосований домашній арешт, який полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Виконання ухвал про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту покладається на орган Національної поліції за місцем проживання підозрюваного, обвинуваченого, працівники якого з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати 2-х місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому ст.199 цього Кодексу. Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати 6-и місяців. По закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим.

Враховуючи тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 , вагомість наявних доказів кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється остання, тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання її винуватою у кримінальному правопорушенні, враховуючи дані про її особу, слідчий суддя дійшов висновку про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, з покладенням певних обов`язків відповідно до ч.5 ст.194 КПК України.

Даний запобіжний захід вважається найбільш прийнятним з огляду на всі досліджені за клопотанням про застосування запобіжного заходу обставини та таким, що виключить можливість взаємного тиску сторін для досягнення певних результатів слідства.

Відповідно до ст. 198 КПК України висловлені в ухвалі слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень.

Керуючись, ст. ст. 3, 176, 177, 178, 181, 184, 194, 198 КПК України слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ :
Відмовити в задоволенні клопотання слідчого Комунарського відділення поліції Дніпровського відділу поліції ГУНП в Запорозькій області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0002123 від 25.06.2019 р., за ознаками злочину передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України, відносно ОСОБА_5 підозрюваної у вчиненні злочину передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України.
Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту з цілодобовим перебуванням останньої за місцем свого проживання: АДРЕСА_1 , строком на два місяці, починаючи з 27.06.2019 р. до 27.08.2019 року включно, без застосування електронних засобів контролю.
Заборонити підозрюваній ОСОБА_5 , цілодобово залишати своє місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора або суду залежно від стадії кримінального провадження.

Покласти на підозрювану ОСОБА_5 наступні обов`язки:

1. Прибувати до слідчого Комунарського відділення поліції Дніпровського відділу поліції ГУНП в Запорозькій області, який проводить досудове розслідування кримінального правопорушення, прокурора чи суду за першою вимогою.

2. Не відлучатися за межі місця реєстрації та проживання за адресою: АДРЕСА_1 , без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження.

3. Повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження про зміну свого місця проживання.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її проголошення, подання апеляційної скарги не зупиняє її виконання.

Виконання ухвали доручити співробітникам Василівського відділу поліції ГУ НП в Запорізькій області.

Контроль за виконанням домашнього арешту покласти на слідчого, який здійснює досудове розслідування даного кримінального провадження.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`яти днів з дня її винесення до Запорізького апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_1