Справа № 357/6847/19
У Х В А Л А

16.07.2019 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Біла Церква заяву ОСОБА_3 про відвід слідчого судді,

В С Т А Н О В И В :

згідно заяви ОСОБА_3 звернулась до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області із скаргою на постанову про закриття кримінального провадження. Для її розгляду визначений слідчий суддя ОСОБА_4 . У неї є сумніви у його об`єктивності та неупередженості. Про це свідчить його поведінка, а саме: він зриває судові засідання, кричить, погрожує.

В судовому засіданні вона скаргу підтримала, додатково пояснила, що у них із слідчим суддею ОСОБА_4 є спільні знайомі, і у неї є відомості, що він зацікавлений в результатах розгляду її скарги.

За ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Відповідно до ч. 1 ст. 21 КПК України кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону.

Згідно ч. 1 ст. 75 КПК України слідчий суддя, суддя або присяжний не може брати участь у кримінальному провадженні: якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

За практикою Європейського суду з прав людини принципи незалежності і безсторонності тісно взаємопов`язані і, відповідно до обставин, можуть потребувати загальної перевірки (рішення ЄСПЛ у справі «Олександр Волков проти України» від 09.10.2013 року за заявою № 21722/11, п. 107).

Наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (рішення ЄСПЛ у справі «Білуха проти України» від 09.11.2006 року за заявою № 33949/02, п. 49).

Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного (рішення ЄСПЛ у справі «Білуха проти України» від 09.11.2006 року за заявою № 33949/02, п. 50).

Стосовно об`єктивного критерію слід визначити, окремо від поведінки самої судді, чи існували переконливі факти, які б могли свідчити про його безсторонність. Це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (рішення ЄСПЛ у справі «Білуха проти України» від 09.11.2006 року за заявою № 33949/02, п. 52).

У цьому зв`язку навіть видимі ознаки можуть мати певне значення або, іншими словами, "має не лише здійснюватися правосуддя - ще має бути видно, що воно здійснюється" (рішення ЄСПЛ у справі «Мироненко і Мартиненко проти України» від 10.12.2009 року за заявою № 4785/05, п. 70).

Слідчий суддя, зазначає, що доказів особистої зацікавленості слідчого судді ОСОБА_4 в результатах розгляду справи ОСОБА_3 не надано.

Таким чином, її заяву слід залишити без задоволення.

Керуючись викладеним, ст.ст. 75, 80, 81, 369-372 КПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В :

заяву ОСОБА_3 про відвід слідчого судді залишити без задоволення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Ухвала оголошена 19.07.2019 року.

Слідчий суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської областіОСОБА_1