Справа № 461/3999/19
Провадження № 1-кс/461/8425/19
УХВАЛА
Іменем України

26.09.2019 м. Львів

Слідчий суддя Галицького районного суду м.Львова ОСОБА_1
при секретарі ОСОБА_2 ,
за участі:
прокурора ОСОБА_3
слідчого ОСОБА_4
підозрюваного ОСОБА_5

захисника - ОСОБА_6

розглянувши погоджене з прокурором Львівської місцевої прокуратури №1 ОСОБА_3 клопотання слідчого СВ Галицького ВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0000019 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою підозрюваному у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Львова, громадянину України, зареєстрованому у АДРЕСА_1 , проживаючому у АДРЕСА_2 , раніше не судимому

ВСТАНОВИВ:

25.09.2019 року до Галицького районного суду м. Львова надійшло погоджене з прокурором Львівської місцевої прокуратури №1 ОСОБА_3 клопотання слідчого Галицького ВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_4 про застосування щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів, з визначення розміру застави.
Відповідно до клопотання, ОСОБА_5 підозрюється органом досудового розслідування у незаконному придбанні, зберіганні з метою збуту, а також незаконному збуті наркотичних засобів, за попередньою змовою групою осіб, вчиненому повторно, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України.
Слідчий зазначає, що обґрунтованість підозри ОСОБА_5 підтверджується показаннями свідків ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , анкетні дані щодо яких змінено, протоколами контролю за вчиненням злочину у формі оперативної закупки від 17.07.2019 р., висновками експертиз №3/827, протоколом огляду мобільних телефонів, протоколами обшуків від 23.09.2019, протоколами негласних слідчих (оперативних) дій у вигляді візуального спостереження, відомостями про рух коштів з платіжної системи «Easy Pay».
Наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_9 у вчиненні кримінального правопорушення, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад 6 років, враховуючи особу підозрюваного, який не має міцних соціальних зв`язків, проживав не за місцем реєстрації, не має законних джерел доходів, в сторони обвинувачення є достатні підстави стверджувати про наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, зокрема, що підозрюваний може переховуватися від органу досудового розслідування з метою уникнення кримінальної відповідальності, у тому числі покинути територію України,продовжити вчиняти аналогічні кримінальні правопорушення у сфері незаконного збуту наркотичних засобів, незаконно впливати на свідків та інших співучасників злочинів.
Слідчий та прокурор в судовому засіданні клопотання підтримали та просили задовольнити.
Захисник та підозрюваний проти задоволення клопотання заперечили, просили суд обрати більш м`який запобіжний захід, зокрема: передачу підозрюваного на поруки його батькам або особисте зобов`язання.
Перевіривши наданні матеріали клопотання та дослідивши докази по цих матеріалах, заслухавши думку слідчого та прокурора, який просили задовольнити клопотання, думку підозрюваного та захисника, які заперечили проти задоволення клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Відповідно до ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу. Запобіжний захід у виді тримання під вартою може бути застосований в т.ч. до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Відповідно до ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:
1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;
2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;
3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;
4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;
5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
ОСОБА_5 підозрюється органом досудового розслідування у незаконному придбанні, зберіганні з метою збуту, а також незаконному збуті наркотичних засобів, за попередньою змовою групою осіб, вчиненому повторно, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України.
При цьому, поняття "обґрунтована підозра" визначена в рішенні Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі "Нечипорук і Йонкало проти України", відповідно до якої цей термін означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, № 182). Мета затримання для допиту полягає в сприянні розслідуванню злочину через підтвердження або спростування підозр, які стали підставою для затримання (див. рішення у справі "Мюррей проти Сполученого Королівства" від 28 жовтня 1994 року, п. 55, Series A, № 300-A).
Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 підтверджується показаннями свідків ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , анкетні дані щодо яких змінено, протоколами контролю за вчиненням злочину у формі оперативної закупки від 17.07.2019 р., висновками експертиз №3/827, протоколом огляду мобільних телефонів, протоколами обшуків від 23.09.2019, протоколами негласних слідчих (оперативних) дій у вигляді візуального спостереження, відомостями про рух коштів з платіжної системи «Easy Pay».
Проаналізувавши та оцінивши досліджені докази, суд вважає, що всі вищезазначені докази є належними та допустимими. Вищеперелічені докази є достатніми для висновку суду про наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 .
Питання щодо наявності чи відсутності в діях ОСОБА_5 складу кримінального правопорушення, а також більш вагомі докази причетності до кримінального правопорушення, належність та допустимість цих доказів, можуть бути більш ретельно досліджені в подальшому органами досудового розслідування та/або судом при розгляді кримінального провадження в судовому засіданні.
Оцінюючи особу підозрюваного та вчинене ним кримінальне правопорушення, слідчий суддя враховує наступне. У разі визнання винним у вчиненні інкримінованого злочину, ОСОБА_5 загрожує покарання у виді позбавлення волі на строк від шести до десяти років з конфіскацією майна, підозрюваний не одружений не має міцних соціальних зв`язків, не має законних джерел доходів. ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину. Прокурор довів слідчому судді, що ОСОБА_5 може переховуватися від органу досудового розслідування та суду.
Відповідно до ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований в т.ч. до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад 5 років.
Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Слідчим суддею встановлено наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення. Ризики, передбачені статтею 177 цього Кодексу слідчим та прокурором доведені.
Разом з тим, захисником не доведено, що до ОСОБА_5 може бути застосовано більш м`який запобіжний заходів, який зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, тобто запобігти спробам підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, а тому суд приходить до висновку, що у задоволенні клопотання захисника про обрання підозрюваному більш м`який запобіжний захід.
З врахуванням вищезазначеного, суд вважає необхідним на підставі ч. 4 ст. 194 КПК України застосувати до підозрюваного інший, більш м`який запобіжний захід у тримання під вартою з альтернативою внесення застави.
Відповідно до ч.4 ст.183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування, щодо злочину, який спричинив загибель людини.
Тобто, визначати розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, який спричинив загибель людини, є правом суду, а не обов`язком.
Відповідно до вимог частини четвертої статті 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, та не може бути завідомо непомірним для нього.
Визначаючи розмір застави суд враховує, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання покладених на підозрюваного обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього. Суд приходить до висновку про необхідність обрання підозрюваному запобіжного заходу у виді тримання під вартою із альтернативою внесення застави в розмірі 30 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 57630грн.
Застава може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) у будь-який момент у розмірі, визначеному в цій ухвалі про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою.
Заставодавцем не може бути юридична особа державної або комунальної власності або така, що фінансується з місцевого, державного бюджету, бюджету АР Крим, або у статутному капіталі якої є частка державної, комунальної власності, або яка належить суб`єкту господарювання, що є у державній або комунальній власності.
При цьому підозрюваному ОСОБА_5 роз`яснюється, що при застосуванні відносно нього запобіжного заходу у виді застави на нього на строк до 21.11.2019 року включно покладаються нижчеперелічені обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.
Також підозрюваному і заставодавцю роз`яснюється, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомленим, не з`явиться за викликом до органу досудового розслідування та/або суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
У разі внесення застави щодо підозрюваного, стосовно якого обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою, ці роз`яснення здійснюються уповноваженою службовою особою місця ув`язнення.
У разі внесення застави, вона може бути внесена на депозитний рахунок суду: отримувач Територіальне управління Державної судової адміністрації у Львівській області; р/р 0757; банк отримувача Державна казначейська служба України, м. Київ; МФО 820172; .
Керуючись ст.ст. 369, 376 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого СВ Галицького ВП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0000019 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою підозрюваному у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України ОСОБА_5 задовольнити частково.
Застосувати до підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.307 КК України, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою у Державній установі «Львівська установа виконання покарань (№ 19)» на строк до 21.11.2019 року включно.
Визначити ОСОБА_5 розмір застави в сумі 57630 грн.
У разі застосування відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді застави - на строк до 21.11.2019 року включно покласти на нього наступні обов`язки:
- прибувати до слідчого в провадженні якого перебуватиме кримінальне провадження, прокурора чи суду за першим викликом;
- не відлучатися із Львівської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;
- утримуватися від спілкування із свідками у кримінальному провадженні;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт громадянина України для виїзду за кордон та інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну.
Відмовити в задоволенні клопотання захисника про обрання підозрюваному більш м`якого запобіжного заходу.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня проголошення ухвали, а підозрюваним, який перебуває під вартою, з моменту вручення йому копії ухвали».
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1