Справа № 629/577/19
Номер провадження 1-кп/629/269/19
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 серпня 2019 року 7 серпня 2019 року Лозівський міськрайонний суд Харківської області у складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
обвинуваченого ОСОБА_4 ,
захисника ОСОБА_5 ,
розглянувши клопотання прокурора про продовження обвинуваченому дії запобіжного заходу,-

встановив:

Органами досудового розслідування ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.186 ч.2 КК України.
Згідно ст.331 КПК України суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Вирішення питання щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.
Прокурор ОСОБА_3 у судовому засіданні заявив клопотання про продовження дії запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_4 у вигляді тримання під вартою до двох місяців в зв`язку з закінченням 10.08.2019 року зазначеного строку, посилаючись на наявні ризики, передбачені п.п.1,3,5 ч.1 ст.177 КПК України, надавши відповідне клопотання з додатками в його обґрунтування.
Обвинувачений ОСОБА_4 заперечував проти продовження дії обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та надав клопотання, в якому просив змінити запобіжний захід на інший, не пов`язаний з триманням під вартою, мотивуючи необґрунтованістю клопотання прокурора, а також необхідністю здійснювати догляд за матір`ю ОСОБА_6 , яка є інвалідом внаслідок онкологічного захворювання.

Захисник ОСОБА_5 не погодилась з пропозицією прокурора та надала клопотання про зміну обвинуваченому запобіжного заходу з тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт, обґрунтовуючи відсутністю ризиків, передбачених ст.177 КПК України, а також доказів, які б свідчили про те, що більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України. Також посилалась на необхідність постійної допомоги з боку обвинуваченого його матері, яка є інвалідом 3 групи загального захворювання, має онкологічне захворювання, перенесла складну операцію.
Суд враховує усталену практику Європейського суду з прав людини, зокрема, Рішення «Лабіта проти Італії» від 06.04.2000 року, згідно якого тримання під вартою є виправданим у певному випадку, лише якщо конкретні ознаки розкривають наявність публічного інтересу, інтересу, що переважає, попри презумпцію невинуватості, над повагою до особистої свободи. Так, Національні судові органи повинні розглядати всі обставини, що дають підстави ствердити наявність публічного інтересу, який би виправдав виняток із загальної норми про повагу до свободи людини. Такими ознаками є тяжкість та підвищена суспільна небезпечність інкримінованого обвинуваченому злочину, наявність попереднього вироку суду від 10.01.2019 року, можливість незаконного впливу на свідків, які ще судом не допитані, ухилення від явки до суду, вчинення іншого злочину.
Крім того, суд враховує, що відповідно до правової позиції, викладеної у п.80 рішення Європейського суду з прав людини від 10.02.2011 року у справі «Марченко проти України» при розгляді клопотання про обрання, зміну або продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, має бути розглянута можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів.
При вирішенні питання про доцільність продовження строку запобіжного заходу ОСОБА_4 , суд оцінює сукупність обставин, передбачених в ст.178 КПК України, а саме: тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винним у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого обвинувачується, наявність судимостей та репутацію обвинуваченого, вчинення нового злочину у період іспитового строку за попереднім вироком, відсутність працевлаштування та самостійного забезпечення, відсутність заощаджень для забезпечення власних потреб, що свідчить про наявність ризиків, передбачених п.1,3,5 ч.1 ст.177 КПК України, зокрема вірогідність обвинуваченого переховуватися від суду, можливість незаконно впливати на свідків та вчинити новий злочин.
Обставин, які були би підставою для зміни запобіжного заходу в даному судовому засіданні обвинуваченим та його захисником не надано.
Заслухавши думку учасників судового засідання, суд вважає, що продовження обвинуваченому запобіжного заходу у виді тримання під вартою є доцільним. Застосування більш м`яких запобіжних заходів не забезпечить належної процесуальної поведінки обвинуваченого, вказаний висновок ґрунтується на тому, що заявлені ризики не зменшились та виправдовують тримання особи під вартою.
Виходячи із сукупності приведених обставин, та той факт, що термін тримання під вартою спливає 10.08.2019 року, справа по суті розглянута, судове засідання переноситься на іншу дату з об`єктивних причин, тобто поза межами зазначеного строку, суд вважає за необхідне продовжити ОСОБА_4 строк тримання під вартою до двох місяців.
Відповідно до ст.183 ч.3,4 КПК України, слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті та зазначити, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання.
Враховуючи вимоги ст.182 ч.4,5 КПК України, слідчий суддя визначає розмір застави з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави визначається у таких межах щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.
Суд з урахуванням викладених обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану обвинуваченого, ризиків, які передбачені ст.177 КПК України, вважає що визначена раніше ухвалою суду застава в сумі 76840 грн. є достатньою для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України.
Згідно положення ст.5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.
Продовжуючи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 , суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства.
Керуючись ст.177,178,181,182,331 КПК України, суд, -

ухвалив:

Клопотання прокурора, задовольнити.
Запобіжний захід обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , залишити незмінним - у вигляді тримання під вартою та продовжити його дію на строк до двох місяців до 07.10.2019 року.
Визначити суму застави у розмірі 76840 (сімдесят шість тисяч вісімсот сорок) гривень, які необхідно внести на розрахунковий рахунок №6674, код банку отримувача МФО 820172, , банк отримувача ДКС України, отримувач коштів ТУ ДСА України у Харківській області, до сплину терміну тримання під вартою.

При внесенні визначеної суми застави ОСОБА_4 з-під варти звільнити.
У разі внесення застави, відповідно до ст.194 ч.5 КПК України, покласти на ОСОБА_4 наступні обов`язки: 1) прибувати до суду за першою вимогою; 2) не відлучатися із населеного пункту, в якому зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу суду; 3)повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; 4) утримуватися від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні; 5) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свого паспорту (паспортів) для виїзду за кордон, інших документів, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
З моменту обрання запобіжного заходу у вигляді застави щодо особи, яка не тримається під вартою, в тому числі до фактичного внесення коштів на відповідний рахунок, а також з моменту звільнення обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної судом в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, обвинувачений, заставодавець зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
В задоволенні клопотання обвинуваченого та захисника про зміну запобіжного заходу ОСОБА_4 відмовити.
Копію даної ухвали негайно вручити обвинуваченомута захиснику, направити начальнику Державної установи «Харківський слідчий ізолятор» - для виконання.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду через Лозівський міськрайонний суд Харківської області шляхом подачі апеляційної скарги в семиденний строк з дня проголошення ухвали. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Суддя ОСОБА_1