печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
09 листопада 2018 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання адвоката ОСОБА_3 , що діє в інтересах ТОВ «НОРМА ПЛЮС» про скасування арешту майна,

В С Т А Н О В И В:
Адвокат ОСОБА_3 , що діє в інтересах ТОВ «НОРМА ПЛЮС» звернувся до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0004206 від 17.11.2017 року.

В обґрунтування клопотання зазначає, що ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 17.08.2018 року було задоволено клопотання прокурора про арешт майна у кримінальному провадженні № 0004206 та накладено арешт на грошові кошти, що знаходяться на рахунку ТОВ «НОРМА ПЛЮС» (), а саме: № НОМЕР_1 (українська гривня), № НОМЕР_1 (євро), № НОМЕР_1 (долар США) відкритих в ПАТ «Кристалбанк» (МФО 339050) та заборонено здійснення з них видаткових операцій, крім обов`язкових платежів до бюджету та для виплати заробітної плати.

Так, заявник вважає, що арешт майна накладено необґрунтовано, а висновки слідчого судді про наявність підстав для арешту майна такими, що не відповідають фактичним обставинам справи.

В судове засідання адвокат ОСОБА_3 не з`явився та надав на адресу суду заяву, в якій просив розгляд справи проводити за його відсутності, підтримав клопотання про скасування арешту майна з викладених в ньому підстав, просив його задовольнити.

Прокурор ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився, разом з тим, надав заяву на адресу суду, в якій просив розгляд клопотання проводити за його відсутності, зазначаючи, що в задоволенні клопотання про скасування арешту майна не заперечує, оскільки на теперішній час потреба в арешті майна відпала.

Згідно ч. 4 ст. 107 КПК України фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

Слідчий суддя, дослідивши в нарадчій кімнаті матеріали клопотання, дійшов наступних висновків.

Управлінням з розслідування злочинів, вчинених на тимчасово окупованих територіях Генеральної прокуратури України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0004206 від 17.11.2017 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 17.08.2018 року було задоволено клопотання про арешт майна у кримінальному провадженні № 0004206 та накладено на грошові кошти, що знаходяться на рахунках ТОВ «НОРМА ПЛЮС» (), а саме: № НОМЕР_1 (українська гривня), № НОМЕР_1 (євро), № НОМЕР_1 (долар США) відкритих в ПАТ «Кристалбанк» (МФО 339050) із забороною здійснення видаткових операцій.

Як визначено ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Разом з тим, під час розгляду вказаного клопотання про скасування арешту майна, встановлено відсутність підстав для накладення арешту на грошові кошти у зв`язку із необхідністю збереження речових доказів, оскільки органом досудового розслідування на виконання приписів ч. 5 ст. 132 та абз. 6 ч. 2 ст. 171 КПК України не було надано допустимих та достатніх, в розумінні положень ст. 84, 85, 86 КПК України, доказів, які б могли свідчити про відповідність грошових коштів критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.
У відповідності до вимог ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна у відповідності ст. ст. 94, 132, 173 КПК України слідчий суддя повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину та достатність доказів, що вказуються на вчинення злочину; правову підставу арешту майна; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального судочинства.

Виходячи з викладеного, враховуючи зміст фабули кримінального правопорушення та тривалість досудового розслідування та позицію прокурора, слідчий суддя приходить до висновку про відсутність у кримінальному провадженні даних, які б виправдовували втручання держави у право на мирне володіння майном у контексті забезпечення «справедливого балансу» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту конкретної особи, у зв`язку з чим вважає необхідним скасувати арешту грошових коштів.

За таких обставин, керуючись ст.ст. 174, 309 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В :
Клопотання - задовольнити.

Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 17.08.2018 року у справі № 757/40517/18-к у кримінальному провадженні №0004206 на грошові кошти, що знаходяться на рахунках ТОВ «НОРМ ПЛЮС» (), а саме: № НОМЕР_1 (українська гривня), № НОМЕР_1 (євро), № НОМЕР_1 (долар США) відкритих в ПАТ «Кристалбанк» (МФО 339050) .

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_5