УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"13" грудня 2018 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді - ОСОБА_1 ,

при секретарі - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань в приміщенні суду клопотання слідчого слідчого відділу Управління СБ України в Харківській області капітана юстиції ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню № 0000253 від 05.12.2018 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 333 КК України,-

в с т а н о в и в :

12.12.2018 до Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання слідчого слідчого відділу Управління СБ України в Харківській області капітана юстиції ОСОБА_3 , погоджене з прокурором, який здійснює процесуальне керівництво у кримінальному провадженні радником юстиції ОСОБА_4 про накладення арешту на майно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вилучене 11.12.2018 року в ході проведення огляду місця події в зоні митного контролю ВМО «Піски» митного поста «Куп`янськ» Харківської митниці ДФС, а саме: прилад «УКВ радіостанція Р-860». Місцем зберігання вилученого майна, зазначеного у пункті № 1 даного клопотання визначити Управління Служби безпеки України в Харківській області (м. Харків, вул. Мироносицька, 2).

На обгрунтування клопотання слідчий вказує, що Слідчим відділом Управління СБ України в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000253 від 05.12.2018 з попередньою правовою кваліфікацією вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 333 КК України.

В ході здійснення досудового розслідування встановлено, що за отриманими оперативними даними, громадянин України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець с. Колісниківка Шевченківського району Харківської області, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , має намір у період з 05 грудня по 15 грудня 2018 року здійснити незаконне переміщення радіостанції «Р-860». За попередніми даними спеціалістів ЗС України вказаний прилад використовується на військових гелікоптерах типу Мі-24, Мі-14, Мі-8Т та відноситься до товарів військового призначення, що підлягають державному експортному контролю. За попередньою інформацією, ОСОБА_5 не зареєстрований в ДСЕК України як суб`єкт здійснення міжнародних передач товарів військового призначення чи подвійного використання.

Слідчий зазначає, що 11.12.2018 близько 17 години 00 хвилин в зоні митного контролю ВМО «Піски» митного поста «Куп`янськ» Харківської митниці ДФС (Харківська область, Дворічанський рійон, с. Піски) при проведенні митного контролю автомобіля марки «Рено Трафік» із реєстраційним номером НОМЕР_1 , який прямував із м. Куп`янськ (Україна) до м. Москва (Російська Федерація) співробітниками Харківської митниці ДФС у багажному відділенні виявлено спортивну сумку синьо-чорного кольору, в якій містився картонний коробок, всередині якого знаходився предмет прямокутної форми сріблястого кольору із маркуванням «Р-860».

Слідчий вказує, що спортивна сумка синьо-чорного кольору належить пасажиру ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який слідував на автомобілі марки «Рено Трафік» із реєстраційним номером НОМЕР_1 із м. Куп`янська (Україна) до м. Москва (Російська Федерація). Громадянин України ОСОБА_5 повідомив, що предмет прямокутної форми сріблястого кольору із маркуванням «Р-860», який він мав намір перевезти на територію Російської Федерації, усвідомлюючи, що для переміщення вказаного предмета необхідні дозвільні документи, належить йому.

Як зазначає слідчий, згідно відповіді з ТОВ «Інститут електромагнітних досліджень» прилад «УКВ радіостанція Р-860» - є приладом, який використовується на вертольотах військового призначення типу Ми-24, Ми-14, Ми-8Т (позиція ML11а Додатка до Порядку здійснення державного контролю за міжнародними передачами товарів військового призначення, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 1807 від 20.11.2003 року).

Отже, вилучений предмет, а саме, прилад «УКВ радіостанція Р-860» відповідає критеріям речових доказів, вказаних у ст. 98 КПК України, адже може бути використаний як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження та є об`єктом кримінально протиправних дій, у зв`язку із чим, на вказаний предмет необхідно накласти арешт з метою забезпечення збереження речових доказів, та відповідно до абз. 2 ч.1 ст. 170 КПК України виконати завдання арешту майна, а саме: запобігання можливості приховування такого майна, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі.

Як вказує слідчий, незастосування арешту може призвести до наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, зокрема псуванню, зникненню, знищенню, передачі речей та грошей, які відповідають критеріям речових доказів, тобто містять в собі відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, та можливо набуті кримінально протиправним шляхом.

В судове засідання слідчий не з`явився, повідомлялась належним чином про дату, час та місце розгляду клопотання. 12.12.2018 слідчий СВ УСБ України в Харківській області капітан юстиції ОСОБА_3 через канцелярію суду подала заяву про розгляд поданого нею клопотання про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000253 від 04.12.2018 без її участі, клопотання підтримала, просила задовольнити. Також просила долучити до матеріалів клопотання заяву власника майна ОСОБА_5 , в якій останній просить розглядати клопотання без його участі, проти накладення арешту на майно не заперечує.

Враховуючи вимоги ч. 1 ст. 172 КПК України, слідчий суддя вважає за можливе розглянути клопотання без участі власника майна.

Більш того, власник майна, який не був присутнім при розгляді клопотання про арешт майна, має право заявити клопотання про скасування арешту майна в порядку та на підставах, визначених ст. 174 КПК України.

Слідчий суддя, дослідивши надані докази, встановив, що Слідчим відділом Управління СБ України в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному 05.12.2018 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000253 за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 333 КК України.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст. 98 КПК України, документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.

Вилучене відповідно до протоколу огляду місця події від 11.12.2018, майно підлягає арешту, оскільки не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню.

На виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України слідчий довів слідчому судді необхідність арешту майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.

Слідчий суддя приходить до висновку про наявність правових підстав до арешту майна, враховує можливість використання його як доказу у даному кримінальному провадженні, наслідки арешту майна, а тому клопотання про арешт майна підлягає задоволенню.

Враховуючи неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалося, що відповідає положенням ч. 4 ст. 107 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 7, 98, 132, 167, 170-173, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого слідчого відділу Управління СБ України в Харківській області капітана юстиції ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню № 0000253 від 05.12.2018 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 333 КК України, задовольнити.

Накласти арешт на майно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: прилад «УКВ радіостанція Р-860», який було вилучено 11.12.2018 року в ході проведення огляду місця події в зоні митного контролю ВМО «Піски» митного поста «Куп`янськ» Харківської митниці ДФС - до скасування арешту майна у встановленому нормами КПК України порядку.

Місцем зберігання арештованого майна визначити Управління Служби безпеки України, що розташоване за адресою: м. Харків, вул. Мироносицька, 2, згідно з Порядком зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.11.2012 № 1104.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1