Справа № 372/481/19
Провадження 1-кс-289/19
ухвала
Іменем України

12 лютого 2019 року Слідчий суддя Обухівського районного суду Київської області ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у залі судових засідань Обухівського районного суду Київської області клопотання старшого слідчого СВ Обухівського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області, погоджене заступником начальникам Обухівського відділу Києво-Святошинської місцевої прокуратури Київської області ОСОБА_3 , про арешт майна,

В С Т А Н О В И В:

12.02.2019 року старший слідчий СВ Обухівського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області, лейтенант поліції ОСОБА_4 , звернувся до суду із клопотанням про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000098 від 08.02.2019 року за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України, яке обґрунтовує тим, що 08.02.2019 до Обухівського ВП ГУНП в Київській області надійшло повідомлення зі служби «102» про те, що 07.02.2019 близько 23 год. 59 хв. на спецлінію «103» надійшов виклик про те, що в АДРЕСА_1 , чоловіка було поранено в голову зі зброї.

Виїздом СОГ на місце події встановлено, що 07.02.2019 близько

22 год. 00 хв., точного часу слідством не встановлено, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи поблизу під`їзду будинку АДРЕСА_2 , де окрім нього перебував ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , маючи умисел, спрямований на завдання тілесних ушкоджень ОСОБА_6 , який виник на ґрунті раніше виниклих неприязних відносин, в ході словесної суперечки з останнім, з невстановленого слідством предмету, призначеного для відстрілу гумовими кулями, здійснив постріл в область голови потерпілого, чим спричинив йому тілесні ушкодження.

Відповідно до довідки №204 від 08.02.2019, наданої з КНП ОРР «Обухівська центральна районна лікарня», ОСОБА_6 доставлено до ВІТ з ознаками черепно-мозкової вогнепальної рани 08.02.2019 о 01год. 404 хв. Діагноз: Тяжке вогнепальне проникаюче поранення лівої скронево-тім`яної ділянки. Забій головного мозку тяжкого ступеня. Вдавлений перелом лівої скроневої і тім`яної кісток. Внутрішньо-мозкова гематома лівої скронево-тім`яної ділянки.

11.02.2019 року в період часу з 17 год. 22 хв. по 18 год. 02 хв. в ході проведення невідкладного обшуку квартири АДРЕСА_3 , було виявлено та вилучено:

- ємність із рідиною та написом «ефір петролійний»;

- прозорий поліетиленовий пакетик із застібкою зіп із порошкоподібною речовиною жовтого кольору;

- ємність із рідиною та написом «оцитова кислота»;

- ємність із рідиною та написом «гідроксит натрія»;

- ємність із рідиною та написом «ортофортовна кислота»;

- ємність із рідиною та написом «запропиловий спирт»;

- рукавички синього кольору;

- чорний поліетиленовий пакет із фольгою;

Всі вищеперелічені речі оглянуто та поміщено до спец пакету №0008293 в присутності понятих та вилучено до Обухівського відділу поліції в якості речового доказу в рамках кримінального провадження.

12.02.2019 виявлені та вилучені речі, постановою слідчого на підставі ч. 2 п. 9 ст. 40, 94, ч. 2 ст. 100, ч. 3 ст. 110, на підставі ч. 1 ст. 98 КПК України, визнанні речовими доказами у кримінальному провадженні.

Відповідно до ч. 1. ст. 98 КПК України, речові докази є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті протиправним шляхом.

Речі на які необхідно накласти арешт, вважаються тимчасово вилученими, тобто, які вилучені Слідчим СВ Обухівського ВП ГУ НП в Київській області лейтенантом поліції ОСОБА_4 , під час невідкладного обшуку здійсненого 11.02.2019 в період часу з 17 год. 22 хв. по 18 год. 02 хв., за адресою: АДРЕСА_4 можуть бути використані як докази причетності конкретних осіб до вчинення кримінального правопорушення.

Речі, на які необхідно накласти арешт та які вважаються тимчасово вилученим майном, не відносяться до документів, які містять охоронювану законом таємницю.

Відсутність вказаних вилучених речей, предметів, унеможливлює встановлення всіх обставин, які мають значення у цьому кримінальному провадженні, і як наслідок призведе до порушення вимог ст. 2 КПК України щодо повного і неупередженого розслідування кримінального правопорушення.

Підставою накладення арешту на майно, відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

А тому, під час досудового слідства виникла необхідність накласти арешт на вилучене майно, для того щоб запобігти можливості його приховати, пошкодити, зіпсувати, знищити, перетворити, відчужити.

Метою, накладення арешту на виявлені під час обшуку та вилучені до Обухівського ВП ГУНП в Київській області речі та предмети, відповідно до ч. 2 п. 1 ст. 170 КПК України є збереження речових доказів, оскільки існують достатні підстави вважати, що вони зберегли на собі сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, що були об`єктом кримінального протиправної дії та набутті кримінально протиправним шляхом.

Виявлені під час обшуку речі, предмети які вилучені до Обухівського ВП ГУНП в Київській області, містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а саме місця перебування потерпілого, підозрюваного, контакти інших можливих учасників злочину.

Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі (особам), у якої його було вилучено.

У разі вилучення майна під час обшуку , огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 КПК України, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути повернуто особі, в якої його було вилучено.

Старший слідчий Обухівського ВП ГУ НП в Київській області в судове засідання не з`явився, просив розглядати клопотання без участі слідчого та прокурора, вимоги клопотання підтримав в повному обсязі, просив не здійснювати фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів, в тому числі не здійснювати аудіо запис та відео запис за допомогою технічних засобів.
Згідно норми ч. 1 ст. 107 КПК України фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

Дослідивши матеріали справи приходжу до наступного.

Судом встановлено, що СВ Обухівського ВП ГУ НП в Київській області здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні, зареєстрованому в Єдиному реєстрі досудових розслідувань під № 0000098 від 08.02.2019 року за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст.121 КК України.

Згідно ст. 170 ч.1 КПК України арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його. Арешт може бути накладено на нерухоме і рухоме майно, майнові права інтелектуальної власності, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, цінні папери, корпоративні права, які перебувають у власності підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, i перебувають у нього або в інших фізичних, або юридичних осіб з метою забезпечення можливої конфіскації майна або цивільного позову.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) достатність доказів, що вказують на вчинення особою кримінального правопорушення; 3) розмір можливої конфіскації майна, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та цивільного позову; 4) наслідки арешту майна для інших осіб; 5) розумність та співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Згідно вимог ч.5 ст.173 КПК України в ухвалі про арешт майна має бути зазначено: а) перелік майна, яке підлягає арешту; б) підстави застосування арешту; в) перелік тимчасово вилученого майна, яке підлягає поверненню особі; г) заборону розпоряджатися або користуватися майном у разі її передбачення та вказівку на таке майно; д) порядок виконання ухвали.

Внесене клопотання відповідає вимогам ст.171 КПК України, матеріалам клопотання, доведено достатність даних про здійснення досудового розслідування вказаного кримінального правопорушення, тому з метою запобігання можливим фактам приховування, зникнення, втрати, використання, пересування, передачі, відчуження майна, а його арешт передбачає заборону особам, у володінні яких перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його, є підстави для задоволення клопотання, оскільки у судовому засіданні встановлено усі, передбачені ст.132, 173 КПК України, підстави до задоволення внесеного слідчим клопотання.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 132, 170, 171-173, 309, 369-372, 532 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В:
Клопотання старшого слідчого СВ Обухівського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області ОСОБА_7 про арешт майна, задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно, яке оглянуто та поміщено до спец пакету №0008293 в присутності понятих та вилучено до Обухівського відділу поліції в якості речового доказу в рамках кримінального провадження, а саме: ємність із рідиною та написом «ефір петролійний»; прозорий поліетиленовий пакетик із застібкою зіп із порошкоподібною речовиною жовтого кольору;ємність із рідиною та написом «оцитова кислота»;ємність із рідиною та написом «гідроксит натрія»;ємність із рідиною та написом «ортофортовна кислота»; ємність із рідиною та написом «запропиловий спирт»; рукавички синього кольору; чорний поліетиленовий пакет із фольгою.

Ухвалу може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 5-денний строк з дня проголошення ухвали; у разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом 5 днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Слідчий суддя: ОСОБА_8