Справа № 761/480/19
Провадження № 1-кп/761/1549/2019
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
06 березня 2019 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі - головуючого судді ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , представника потерпілого ОСОБА_6 , перекладача Мохамед ОСОБА_7 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду кримінальне провадження № 120 181 001 000 120 78 від 14.11.2018, у якому
гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець с. Озерище Республіки Білорусь, громадянин Білорусії, білорус, який має середню спеціальну освіту, тимчасово не працевлаштований, у зареєстрованому шлюбі не перебуває, зареєстрований та проживає за адресою АДРЕСА_1 , раніше не засуджувався,

обвинувачується за ч. 3 ст. 186 КК України,
у с т а н о в и в :
Шевченківським районним судом м. Києва здійснюється судовий розгляд кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні вищевказаного злочину.
Обвинувачений тримається під вартою, строк дії відповідної ухвали спливає 11.03.2019.
Враховуючи, що до вказаної дати судовий розгляд завершити неможливо, суд у порядку ст. 331 КПК України поставив на обговорення учасників судового розгляду питання доцільності продовження раніше застосованого до обвинувачення запобіжного заходу.
Прокурор вважав наявними підстави для продовження тримання обвинуваченого під вартою, оскільки ризики неправомірної процесуальної поведінки останнього не зменшилися.
Зокрема, на переконання прокурора, існує ймовірність вчинення обвинуваченим іншого кримінального правопорушення; на думку прокурора, не виключається ризик переховування обвинуваченого від суду. Крім того, прокурор просив взяти до уваги, що залишаються недопитаними свідки обвинувачення, а тому перебуваючи на свободі, обвинувачений може чинити незаконний вплив на них.
Захисник заперечувала проти подальшого тримання обвинуваченого під вартою, оскільки, на її думку, ризики неправомірної процесуальної поведінки обвинуваченого не доведені, належну поведінку обвинуваченого може забезпечити менш суворий запобіжний захід, оскільки у обвинуваченого є грошові кошти для подальшого існування, крім цього просила взяти до уваги, що під час затримання у обвинуваченого вилучено його паспорт, що унеможливлює його переховування від суду.
Обвинувачений підтримав позицію захисника, крім того, запевнив суд, що не має наміру переховуватися від суду.
Суд, заслухавши сторони кримінального провадження, дослідивши матеріали судового провадження, дійшов висновку про таке.
На стадії досудового розслідування відповідно до ст. 194 КПК під час вирішення питання застосування запобіжного заходу або продовження строку його дії має бути встановлена наявність трьох складових - чи є обґрунтованою підозра; чи наявні достатні підстави вважати, що існує хоча б один з передбачених ст. 177 КПК ризиків, на які вказує прокурор; чи може запобігти існуючим ризикам застосування до підозрюваного менш суворого запобіжного заходу.

Під час судового розгляду і вирішення питання продовження строку дії запобіжного заходу оцінка обґрунтованості підозри не може бути надана через те, що особі висунуте обвинувачення і суд за наслідками дослідження наданих доказів має встановити, чи доведена винуватість особи поза розумним сумнівом.

Отже, до завершення судового розгляду оцінка доведеності винуватості особи не є можливою.

Проте, згідно з положеннями ст. 178 КПК суд під час вирішення питань, пов`язаних з застосуванням запобіжного заходу, серед іншого має оцінити вагомість наявних доказів вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення.

У зв`язку з цим суд відмічає, що на цій стадії судового розгляду відсутні підстави для обґрунтованого висновку про очевидну непричетність обвинуваченого до вчинення інкримінованих йому діянь.

Відповідна оцінка у силу вимог ст. 94 КПК може бути надана після дослідження судом всіх обставин кримінального провадження, на підставі оцінки кожного доказу окремо та доказів у їх сукупності та взаємозв`язку.

На підставі положень ст.178 КПК суд під час вирішення питання про продовження строку дії запобіжного заходу зобов`язаний врахувати ризики неправомірної процесуальної поведінки, тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого правопорушення, міцність соціальних зв`язків обвинуваченого у місці його постійного проживання, наявність у нього родини та утриманців, його репутацію тощо.
Отже, на цій стадії судового провадження підлягає встановленню існування ризиків неправомірної процесуальної поведінки обвинуваченого та можливість запобігання їм у разі застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Покарання за вчинення інкримінованого обвинуваченому правопорушення за ч. 3 ст. 186 КК України визначено у виді позбавлення волі строком до восьми років.
Суворість покарання, на переконання суду, є вагомим чинником для спонукання обвинуваченого вжити заходів до переховування від суду.
Додатковою обставиною, яка, безумовно, сприяє вказаній неправомірній поведінці обвинуваченого є те, що він не має в Україні міцних соціальних зв`язків, є громадянином іншої держави, що надає йому додаткових можливостей для реалізації намірів переховування від суду.
Наявність у обвинуваченого грошових коштів для подальшого існування не зменшує вказаних ризиків, і певним чином підтверджує наявність ризику можливого його переховування від суду.
Сукупність наведених обставин приводить суд до висновку про відсутність підстав для зміни обвинуваченому раніше застосованого запобіжного заходу.
Частиною 3 статті 183 КПК передбачено обов`язок суду визначити розмір застави, який є достатнім для забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків.

Визначаючи відповідно до вимог ч.4 ст. 183 КПК розмір застави, суд вважає, що застава у межах, передбачених п.2 ч.5 ст.182 КПК, зможе забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого.
Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 177, 183, 184, 331 КПК України, суд
у х в а л и в :
Клопотання прокурора задовольнити.
Продовжити строк тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_4 по 05 травня 2019 року включно.
Визначити ОСОБА_4 заставу у сумі шістдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 115 260 (сто п`ять тисяч сімсот двадцять) грн.
Застава може бути внесена обвинуваченим, іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на розрахунковий рахунок ТУ ДСАУ в м. Києві (, Банк-одержувач Державна казначейська служба України в м. Києві, МФО 820172, розрахунковий рахунок № 2089, призначення застава для Шевченківського районного суду м. Києва).
У разі внесення застави у визначеному судом розмірі вважається, що до обвинуваченого обрано запобіжний захід у виді застави.
У випадку внесення застави покласти на обвинуваченого наступні обов`язки:
-прибувати до Шевченківського районного суду м. Києва з встановленою періодичністю;
-повідомляти суд про зміну свого місця проживання.
-носити електронний засіб контролю;
-здати на зберігання суду свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
У разі внесення застави, встановити 2-х місячний термін дії покладених судом обов`язків, починаючи з дня внесення застави.
У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо, обвинувачений, будучи належним чином повідомленим, не з`явиться за викликом до суду без поважних причин, чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави.

Головуючий суддя ОСОБА_1