У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"29" грудня 2018 р. слідчий суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , розглянувши клопотання слідчого Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_2 про арешт майна, в рамках кримінального провадження №0010561 від 16 листопада 2018 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 289 КК України,
в с т а н о в и в:
слідчий Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_2 , за погодженням з прокурором Київської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про арешт автомобіля марки «Лексус», д/н НОМЕР_1 , кузов № НОМЕР_2 , яким користується ОСОБА_4 на правах довіреності від ОСОБА_5 від 12 липня 2018 року та який на даний час знаходиться на території Харківського ВП ГУНП в Харківській обл., що за адресою: Харківська обл., Харківський р-н, м. Мерефа вул. Дніпровська, 211, з подальшим переміщенням та встановленням його на територію штраф-майданчика за адресою: м. Київ, вул. Фанерна, 4.
Перевіривши матеріали клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя дійшов такого висновку.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Згідно до ч. 1 ст. 171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.
Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Згідно ч. 3 ст. 172 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог ст. 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.
Як вбачається з клопотання слідчого підставою для накладення арешту на майно визначено те, що зазначене майно є тимчасово вилученим та відповідає вимогам ч. 2 ст. 167 КПК України.
Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Проте, у клопотанні слідчого не зазначено мети забезпечення арешту у відповідності до статті 170 КПК України (в редакції Закону № 1019-VIII від 18 лютого 2016 року), а також відповідним чином не обґрунтована необхідності арешту майна.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170-173, 309, 372, 392, 532 КПК України, слідчий суддя
п о с т а н о в и в:
клопотання слідчого Дніпровського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_2 про арешт майна, в рамках кримінального провадження №0010561 від 16 листопада 2018 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 289 КК України- повернути прокурору Київської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_3 для усунення недоліків та встановити строк в сімдесят дві години для усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1