Провадження № 1-кс/638/5246/18
УХВАЛА
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 грудня 2018 року Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді ОСОБА_1 ,
при секретарі ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого Шевченківського ВП ГУ НП в Харківській області ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню № 0004809 від 07.12.2018 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 263 КК України, -
встановив:
Слідчий Шевченківського ВП ГУ НП в Харківській області ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням про накладення арешту, в якому просить накласти арешт на вилучене під час проведення огляду місця події від 06.12.2018 року, майно, а саме: металевий предмет зовні схожий на кастет.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що СВ Шевченківського ВП ГУ НП в Харківській області здійснюється розслідування кримінального провадження внесеного до ЄРДР за № 0004809 від 07.12.2018 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 263 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 06.12.2018 року, приблизно о 20.20 год. за адресою: АДРЕСА_1 було виявлено та вилучено у громадянина металевий предмет зовні схожий на кастет.
06.12.2018 року під час огляду місця події виявлено та вилучено металевий предмет зовні схожий на кастет.

Зважаючи на те, що майно, а саме: металевий предмет зовні схожий на кастет є предметом злочину, та який в подальшому буде визнаний речовим доказом, в даному кримінальному провадженню.
В судове засідання слідчий не з`явився. Неприбуття інших осіб у судове засідання відповідно до положень ч. 1 ст. 172 КПК України не перешкоджає розгляду клопотання.
Заслухавши думку слідчого, дослідивши надані докази, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Відповідно до положень ч.1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Пунктом 1, 10 ч. 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. Арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
З протоколу огляду місця події від 06.12.2018 року вбачається, що на ділянці місцевості за адресою: м. Харків, пр. Науки, 74 у громадянина вилучено предмет зовні схожий на кастет.
В даному випадку ненакладення арешту на зазначене майно може негативно вплинути на встановлення кола осіб, причетних до вчинення кримінального правопорушення.
Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Статтею 98 КПК України визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.
Статтею 100 КПК України визначено, що на речові докази може бути накладено арешт в порядку ст.ст. 170-174 КПК України.
Слідчий суддя, вивчивши документи та матеріали, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, а також витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання, приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання, оскільки слідчий довів наявність достатніх підстав вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення; вказане майно має значення встановлення істини під час досудового розслідування.
Керуючись ст.ст. 131, 132, 107,170,172,173,175 КПК України, слідчий суддя, -
постановив:
Клопотання слідчого Шевченківського ВП ГУ НП в Харківській області ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню № 0004809 від 07.12.2018 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 263 КК України задовольнити.
Накласти арешт на вилучене під час проведення огляду місця події від 06.12.2018 року, майно а саме: металевий предмет зовні схожий на кастет.

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку в 5-денний строк з дня її проголошення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду.

Слідчий суддя