Справа № 362/1941/19
Провадження № 1-кс/362/726/19
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 квітня 2019 року Васильківський міськрайонний суд Київської області у складі:

слідчого судді - ОСОБА_1 ,

за участі секретаря - ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

заявника ОСОБА_4 ,

захисника - ОСОБА_5 ,

розглянувши клопотання ОСОБА_4 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні №0002147 внесеного до Єдиного державного реєстру досудового розслідування від 09.12.2017 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_4 звернувся до суду з клопотанням про скасування арешту земельної ділянки, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер :02:012:0085, що належить ОСОБА_4 , який накладено відповідно до ухвали слідчого судді Васильківського міськрайонного суду Київської області від 14.03.2018 року в кримінальному провадженні №0002147 від 09.12.2017 року.

Клопотання обґрунтовує тим, що арешт на належну йому земельну ділянку накладено необгрунтовано, оскільки він є добросовісним набувачем, та він не є стороною вказаного кримінального провадження, а тому накладення арешту на його майно негативно відображається на його правовому становищі.

ОСОБА_4 та його захисник в судовому засіданні клопотання підтримали, просили його задовольнити.

Прокурор в судовому засіданні зазначила, що скасування арешту на земельну ділянку з кадастровим номером :02:012:0085 порушатиме право територіальної громади на землю, адже у межах кримінального провадження № 0002147 отримано документи, які свідчать про обставини незаконного оформлення права власності на земельну ділянку, на яку накладено арешт органом досудового розслідування, а тому з метою недопущення подальшого відчуження майна та зміни власника просила відмовити у задоволенні клопотання про скасування арешту майна.

Дослідивши клопотання, матеріали кримінального провадження №0002147 від 09.12.2017 року, проходжу до наступних висновків.

Відповідно до п. 7 ч. 2 ст. 131 Кримінального процесуального кодексу України одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Вимогами ч. 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно з вимогами ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з вимогами ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

У відповідності до ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Судом встановлено, що в провадженні СВ Васильківського відділу поліції ГУ Національної поліції в Київській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002147 від 09.12.2017 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що до Великосолтанівської сільської ради 23.11.2017 звернувся представник громадян України, які є власниками земельних ділянок на території с. Хлепча, Васильківського району Київської області, щодо нарахування плати за землю, починаючи з 2000 року, а також надав до сільської ради копії державних актів на право приватної власності на земельні ділянки на наступних громадян:

- ОСОБА_6 (державний акт на право власності серії ІV-КВ 099617);

- ОСОБА_7 (державний акт на право власності серії ІV-КВ 099669);

- ОСОБА_8 (державний акт на право власності серії ІV-КВ 099908)

- ОСОБА_9 (державний акт на право власності серії ІV-КВ 099867);

- ОСОБА_10 (державний акт на право власності серії ІV-КВ 099860);

- ОСОБА_11 (державний акт на право власності серії ІV-КВ 099624);

- ОСОБА_12 (державний акт на право власності серії ІV-КВ 099976);

- ОСОБА_13 (державний акт на право власності серії ІV-КВ 099951);

- ОСОБА_14 (державний акт на право власності серії ІV-КВ 099967);

- ОСОБА_15 (державний акт на право власності серії ІV-КВ 099652).

У свою чергу встановлено, що підставою видачі державного акту серії ІV-КВ 099669 від 08.11.2000 року на ім`я ОСОБА_7 на земельну ділянку площею 0, 25 га в с. Хлепча Васильківського району було рішення виконавчого комітету Великосолтанівської сільської ради № 107 від 03.08.2000.

Однак, згідно заяви Великосолтанівської сільської ради вбачається, що рішення № 107 від 03.08.2000 року не стосується питання передачі ОСОБА_7 вищевказаної земельної ділянки, а фактично приймалося рішення сільської ради № 107 від 03.08.2000 «Про надання дозволу на будівництво гр. ОСОБА_16 ».

Згідно витягу з Державного земельного кадастру вбачається, що на підставі державного акту на право приватної власності ОСОБА_7 замовила розроблення технічної документації із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельної ділянки в натурі (на місцевості), у зв`язку з чим присвоєно кадастровий номер на земельну ділянку ОСОБА_7 (Державний акт на право власності серії ІV-КВ 099669), кадастровий номер :02:012:0085.

Таким чином, в органу досудового розслідування є підстави вважати, що вищевказані особи підробили рішення Великосолтанівської сільської ради, набули незаконно у приватну власність на відповідні земельні ділянки.

Також в ході досудового розслідування встановлено, що вищевказані земельні ділянки виставленні на продаж через ріелторську компанію «ДОМ КІА».

Постановою прокурора Васильківського відділу Києво-Святошинської місцевої прокуратури юриста 2 класу ОСОБА_17 від 12.03.2018 року, земельну ділянку, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер :02:012:0085 визнано речовим доказом у кримінальному провадженні внесеного до ЄРДР за № 0002147 від 09.12.2017 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України.

Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 29.11.2018 р. з метою забезпечення збереження речових доказів накладено арешт на тимчасово вилучене майно, а саме на автомобіль марки «Toyota Camry» номер кузова НОМЕР_1 , двигун № НОМЕР_2 , д.н.з. НОМЕР_3 , білого кольору, 2013 року випуску, власником якого відповідно до свідоцтва про реєстрацію НОМЕР_4 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 .

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя вважає, що вказана земельна ділянка є предметом злочину, а також врахувавши правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна, слідчий суддя прийшов до висновку, що вказана земельна ділянка у даному клопотанні має значення для розкриття кримінального правопорушення та була визнана речовим доказом у кримінальному провадженні, а тому незастосування арешту може призвести до наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Таким чином, доводи клопотання про скасування арешту є необґрунтованими, оскільки вказаний арешт накладено обгрунтовано, на даний час триває досудове розслідування вказаного кримінального правопорушення, вказана земельна ділянка визнана речовим доказом в даному кримінальному правопорушенні, потреба в подальшому застосуванні арешту не відпала, у зв`язку з чим клопотання про скасування арешту не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 174, 303, 305-307, 309 КПК України, слідчий суддя, -

у х в а л и в:

У задоволенні клопотання - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня отримання її копії.

Слідчий суддя ОСОБА_1