Справа № 755/1153/19
Ухвала
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"01" лютого 2019 р. слідчий суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі слідчого ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого з ОВС четвертого слідчого відділу розслідування кримінальних проваджень СУ ФР ГУ ДФС у м. Києві ОСОБА_4 про арешт майна, в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000056 від 24 квітня 2018 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 212 КК України,

В С Т А Н О В И В :

31 січня 2019 року старший слідчий з ОВС четвертого слідчого відділу розслідування кримінальних проваджень СУ ФР ГУ ДФС у м. Києві ОСОБА_4 звернулась до слідчого судді із клопотанням про накладення арешту на майно, а саме на ліміт суми ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ по ТОВ «Ван Ден Марк» (); ТОВ «Ліан Трейд» (); ТОВ «Новінол» (); ТОВ «Елантра Компані» (); ТОВ «СДС Метал Груп» (); ТОВ «Буд мережа» (), на які вказані платники мають право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та заборонити службовим особам та працівникам ТОВ «Ван Ден Марк» (); ТОВ «Ліан Трейд» (); ТОВ «Новінол» (); ТОВ «Елантра Компані» (); ТОВ «СДС Метал Груп» (); ТОВ «Буд мережа» (), їхнім представникам за дорученням, використовувати або будь-яким чином відчужувати вищезазначене майно.

Клопотання обґрунтовано тим, що в провадженні четвертого слідчого відділу розслідування кримінальних проваджень СУ ФР ГУ ДФС у м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження, внесені 24.04.2018 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000056, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 27, ч.3 ст.212 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що група осіб, за попередньою змовою з службовими ПАТ «Київхліб» () ТОВ «ТД Київхліб» (), ТОВ «Вартіс» (), ПАТ «Хайдельбергцемент Україна» () та інших в період жовтня 2017-2018 років використовуючи підконтрольні СГД, які мають ознаки фіктивності ТОВ «Ван Дер Мак» (), ТОВ «Ліан Трейд» (), ТОВ «Євроеколед» (), ТОВ «Флай Порт Сервіс» (), ТОВ «Трансторг Плюс» (), ТОВ «Новінол» ( код 40815766), ТОВ «Церебро Компані» (), ТОВ «Елантра Компані» ( код 40639411), ТОВ «СДС Метал Груп» (), ТОВ «Торнадо Груп» (), ТОВ «Вима» (), ТОВ «Буд мережа» (), ТОВ «Проект-Житмонтаж» (), ТОВ «Променергоальянс» () створили схему з мінімізації та ухилення від сплати податків для інших СГД реального сектору економіки, серед яких: ПАТ «Кодно Авіа Сервіс» (), ТОВ «Укрбуд Інвест» (), ТОВ «Архіформ-Проект» (), ТОВ «Київський БКК» (), ТОВ «ТД КИЇВХЛІБ» (), ПАТ «КИЇВХЛІБ» (код ЄДРПОУ: 381574), ТОВ «ВАРТІС» () та інші. Окрім того встановлено, що в період листопада 2017 року службові особи ПАТ «Київхліб» ухилились від сплати податків на загальну суму 9 695 838 грн. ПДВ шляхом оформлення безтоварних операцій з придбання товарів за рахунок ризикових СГД по ланцюгу постачання від ТОВ «Нові Долиняни» () та ТОВ «Елантра Компані» (), що підтверджується висновком експертного дослідження від 13.04.2018 року №1-13/04/2018-дос.

Загальний обсяг проконвертованих грошових коштів протягом 2017-2018 років із використанням реквізитів «транзитно-конвертаційних підприємств» склав близько 120 млн. грн., таким чином державі нанесено збитків у вигляді несплати податків на загальну суму понад 20 млн. грн.

Так проведеним оглядом аналітично інформаційних баз даних ДФС України встановлено, що на ТОВ «Ван Ден Марк» (); ТОВ «Ліан Трейд» (); ТОВ «Флай Порт Сервіс» (); ТОВ «Транс Торг Плюс» (); ТОВ «Новінол» (); ТОВ «Церебро Компані» (); ТОВ «Елантра Компані» (); ТОВ «СДС Метал Груп» (); ТОВ «Буд мережа» (), рахуються ліміти сум ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ, на які вказані платники мають право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, які є предметом протиправної діяльності, отримані внаслідок проведення незаконної діяльності та можуть бути використана для надання безпідставного податкового кредиту з ПДВ підприємствам реального сектору економіки, що надасть змогу останнім, ухилитись від сплати податків, зборів (обов`язкових платежів), що входять в систему оподаткування, введених у встановленому законом порядку, а тому слід накласти арешт.

В судовому засіданні слідчий клопотання підтримав та просив його задовольнити.

Дослідивши надані матеріали, слідчий суддя приходить до наступного.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Статтею 171 вказаного Кодексу передбачено, що у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідні дані мають міститися і у клопотанні слідчого чи прокурора, який звертається з проханням арештувати майно, оскільки відповідно до ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України з метою збереження речових доказів, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 цього Кодексу речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом.

Арешт може бути накладений у встановленому КПК України порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

В клопотанні слідчий просить накласти арешт на суму ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміту ПДВ), проте ст. 170 КПК України вичерпний перелік майна, на яке може бути накладено арешт, а сума ПДВ в системі електронного адміністрування в розумінні ч. 10 ст. 170 КПК України не є таким майном.

Крім того, не може відповідати критеріям, передбаченим ст. 98 КПК України, а відтак наявність правової підстави для арешту суми ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміту ПДВ) з метою забезпечення збереження речових доказів взагалі спростовується та на думку слідчого судді, не містить під собою правового підґрунтя для задоволення вказаного клопотання.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.170-173, ст.175, ст.309, 372, ст.392, ст.532 КПК України,

ПОСТАНОВИВ :

У задоволенні клопотання старшого слідчого з ОВС четвертого слідчого відділу розслідування кримінальних проваджень СУ ФР ГУ ДФС у м. Києві ОСОБА_4 про арешт майна, в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000056 від 24 квітня 2018 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 212 КК України відмовити.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Слідчий суддя ОСОБА_1