Справа №:755/7555/18
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"17" грудня 2018 р. слідчий суддя Дніпровського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , секретар судового засідання ОСОБА_2 , за участю представника третьої особи ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , розглянувши клопотання представника ТОВ «Авангард» - ОСОБА_5 про скасування арешту майна, у кримінальному провадженні №0001449 від 17 листопада 2017 року,
в с т а н о в и в :
представник ТОВ «Авангард» - ОСОБА_5 звернувся до слідчого судді із клопотанням в порядку ст. 174 КПК України, у якому просить скасувати арешт накладений ухвалою слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва від 22 листопада 2018 року на суми лімітів ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ у Державній фіскальній службі України підприємства ТОВ «Авангард» шляхом блокування суми податку на додану вартість на загальну суму 6 874 330 грн 63 к. в системі електронного адміністрування ПДВ, на яку ТОВ «Авангард» має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки корегування в Єдиному реєстрі податкових накладних та забороною використовувати або будь-яким чином відчужувати вищезазначене майно у вказаному розмірі.

Заявник не погоджується із зазначеними рішеннями слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва. Посилається на те, що вказані в ухвалах підстави накладання арешту є не обґрунтованими, оскільки єдиним заходом податкового контролю, в межах якого може бути встановлено факт недостовірності та/або неповноти нарахування платником податків свого податкового зобов`язання є документальна перевірка. Проте в матеріалах долучених до клопотання про накладення арешту відсутні будь-які підтвердження проведення документальних перевірок. Проте, відповідно до звіту аудиторського підприємства «ЛВВ аудит» проведено аудиторську перевірку ТОВ «Авангард», під час якої встановлено, що даним підприємством не допущено порушень податкового законодавства у частині нарахування та сплати податку на прибуток та податку на додану вартість.

Посилаючись на викладене, просить скасувати арешти накладені ухвалою слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва від 22 листопада 2018 року на суми лімітів ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ у Державній фіскальній службі України підприємства ТОВ «Авангард».

Представник третіх осіб ОСОБА_3 в судовому засіданні заявлені вимоги підтримав у повному обсязі, просив їх задовольнити, додатково на підтвердження клопотання надав податкові накладні ТОВ «Авангард» за період з 31 грудня 2015 року по 30 квітня 2018 року.

Прокурор ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання у зв`язку з його необґрунтованістю та просив залишити без задоволення клопотання про скасування арешту майна.

Вивчивши клопотання, додані до нього документи, якими заявник обґрунтовує доводи клопотання, вислухавши представника третьої особи ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , слідчий суддя дійшов такого висновку.

Ухвалою слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва від 22 листопада 2018 року у справі 755/7555/18, провадження №1кс/755/6374/18 задоволено вимоги клопотання відділу Прокуратури м. Києва та накладено арешт на суми ліміту ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ у Державній фіскальній службі України (, адреса: м. Київ, Львівська площа, 8) підприємства ТОВ «АВАНГАРД» (), шляхом блокування суми податку, що становить 6 874 330 грн 63 к., в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміт ПДВ) по вказаному підприємству, на яку останнє має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та заборонено використовувати або будь-яким чином відчужувати вище зазначене майно у вказаному розмірі, починаючи з дня винесення цієї ухвали слідчим суддею.
Відповідно ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно із ч. 10 ст. 170 КПК України не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Як зазначається в ухвалі слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва від 22 листопада 2018 року метою застосування арешту є збереження речових доказів, згідно п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Виходячи з положень наведених норм права, майно, яке, на переконання органу досудового розслідування, має одну або декілька ознак наведених в ст. 98 КПК України може набути статусу речового доказу за рішенням слідчого.
Згідно ч. 3 ст. 110 КПК України рішення слідчого, прокурора приймаються у формі постанови.
Тому висновок органу досудового розслідування щодо відповідності майна тим чи іншим ознакам ст. 98 КПК України може бути зроблений лише в тексті постанови, яка має відповідати вимогам ч. 5 ст. 110 КПК України, зокрема містити мотиви прийнятого рішення.
Відповідно до постанови прокурора про визнання речовим доказом від 09 листопада 2018 року визнано речовими доказами по кримінальному провадженні №0001449 від 17 листопада 2017 року грошові кошти суми ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ (лімітів ПДВ) по ТОВ «Авангард» (код ) на які вказаний платник має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Згідно ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Згідно ст. 200-1.1 ПК України передбачено, що система електронного адміністрування податку на додану вартість забезпечує автоматичний облік ПДВ в розрізі платників податку.
Згідно з пунктом 4 Порядку електронного адміністрування ПДВ постанови КМУ від 16 жовтня 2014 року № 569: «Рахунок у системі електронного адміністрування податку - це рахунок, відкритий платнику податку в Казначействі, на який таким платником перераховуються кошти у сумі, необхідній для досягнення розміру суми податку, на яку платник податку має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування.»

Аналіз зазначених норм законодавства свідчить про те, що система електронного адміністрування ПДВ - це база даних ДФС, яка аналізує та проводить автоматичний облік ПДВ по кожному підприємству. Показники (суми ліміту ПДВ) є за своєю суттю обліком господарських операцій платника ПДВ в електронній системі, що здійснюється відповідно до вимог Податкового кодексу України.
Ліміт не є грошовими коштами або електронними грошима. Відповідно до ЗУ «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» від 05 квітня 2001 року, електронні гроші - це одиниці вартості, які зберігаються на електронному пристрої, приймаються як засіб платежу іншими особами, ніж особа, яка їх випускає, і є грошовим зобов`язанням цієї особи, що виконується в готівковій або безготівковій формі.
Отже, підприємство не має права власності на ліміт ПДВ, оскільки за своєю суттю ліміт - це показник здійснення господарської операції та не є грошовими коштами або електронними грошима.
Реєстраційний ліміт - це лише певне віртуальне значення, яке обчислюється за формулою, встановленою пунктом 200-1.3 статті 200-1 ПК України, та на яке платник має право реєструвати в ЄРПН податкові накладні/розрахунки коригування.
Згідно із ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню.

Відповідно до Звіту Приватного аудиторського підприємства «ЛВВ-Аудит» Про фактичні результати виконання узгоджених процедур, здійснених з метою надання допомоги у ідентифікації помилок та випадків документального не підтвердження даних, відображених у податковій та фінансовій звітності ТОВ «Авангард» за період з 01 січня 2016 по 30 вересня 2018 року, у якому встановлено, що вказаний період податкові зобов`язання з податку на додану вартість не сплачені та не нараховані на суму 10 792 грн, а при перевірці декларацій з податку на прибуток суттєвих невідповідностей податковому законодавству аудиторами не виявлено.

Згідно ч. 1 ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.
Враховуючи ту обставину, що матеріалами долученими до клопотання про скасування арешту майна частково спростовується обґрунтованість даного заходу забезпечення провадження, у зв`язку із чим слідчий суддя вважає, що клопотання представника ТОВ «Авангард» - ОСОБА_5 про скасування арешту майна накладеного ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 22 листопада 2018 року по справі №755/7555/18 провадження 1-кс/755/6869/18 підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст. 170-174 КПК України, ст. 316 ЦК України, ст. 200-1 ПК України, слідчий суддя,

п о с т а н о в и в:
клопотання представника ТОВ «Авангард» - ОСОБА_5 про скасування арешту майна, у кримінальному провадженні №0001449 від 17 листопада 2017 року задовольнити.
Скасувати арешт, накладений ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 22 листопада 2018 року в провадженні №1кс/755/6374/18, на суми ліміту ПДВ в системі електронного адміністрування ПДВ у Державній фіскальній службі України (, адреса: м. Київ, Львівська площа, 8) підприємства ТОВ «АВАНГАРД» (), шляхом блокування суми податку, що становить 6 874 330 грн 63 к., в системі електронного адміністрування ПДВ (ліміт ПДВ) по вказаному підприємству, на яку останнє має право зареєструвати податкові накладні та/або розрахунки коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Визначити час проголошення повного тексту ухвали - 09 год 45 хв 20 грудня 2018 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1