печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
26 листопада 2018 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві провадження за клопотанням ТОВ «СІЧ СЕК`ЮРИТІ СЕРВІСИЗ» про скасування арешту майна накладеного на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_3 від 10.10.2018 року по справі № 757/49083/18-к у рамках кримінального провадження № 0003630,-

В С Т А Н О В И В :
31.10.2018 року до Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання ТОВ «СІЧ СЕК`ЮРИТІ СЕРВІСИЗ», в порядку ст. 174 КПК України, про скасування арешту майна а саме на грошові кошти, які у безготівковому вигляді знаходяться на рахунку ТОВ «СІЧ СЕК`ЮРИТІ СЕРВІСИЗ» № НОМЕР_1 в ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» в м. Києві (МФО 380805), накладеного на підставі Ухвали слідчого судді Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_3 від 10.10.2018 року по справі № 757/49083/18-к за клопотанням прокурора Генеральної прокуратури України ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні № 0003630 від 13.11.2017.

Клопотання обгрунтоване тим, що накладення арешту на майно, яке знаходиться у власності ТОВ «СІЧ СЕК`ЮРИТІ СЕРВІСИЗ» було передчасним та таким, що порушує його право власності, вважає, що накладений судом арешт є безпідставним та повинен бути скасованим.

Для скасування арешту заявник вказав наступні підстави: майно не є речовим доказом, не є знаряддям вчинення кримінального; правопорушення, не здобуте злочинним шляхом; власник арештованого майна не має статусу у кримінальному провадженні; не доведено факту нанесення шкоди; враховуючи технічний стан транспортних засобів власнику майно наноситься суттєва матеріальна шкода.

У зв`язку з вищенаведеним заявник просить скасувати арешт майна, накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 10.10.2018 у рамках кримінального провадження № 0003630 від 13.11.2017, а саме на грошові кошти, які у безготівковому вигляді знаходяться на рахунку ТОВ «СІЧ СЕК`ЮРИТІ СЕРВІСИЗ» № НОМЕР_1 в ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» в м. Києві (МФО 380805).

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів не здійснювалось.

26.11.2018 р. прокурор Генеральної прокуратури України у судове засідання не з`явився, про дату час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.

26.11.2018р. представником заявника адвокатом ОСОБА_5 подано до суду заяви про розгляд справи за його відсутністю, при цьому останній клопотання підтримав, посилаючись на викладені в ньому доводи та на долучені до матеріалів клопотання документи, а також надав доповнення до клопотання.

Відповідно до ч. 1 ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК України.

За вказаних обставин, слідчим суддею з метою забезпечення дотримання розумних строків розгляду скарги, визнано можливим її розгляд у відсутність особи, якою подано скаргу та слідчого у кримінальному провадженні. При цьому слідчим суддею враховано положення ст.ст. 26, 174 КПК України.

Вивчивши матеріали справи, дослідивши надані до клопотання письмові докази, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Так, судовим розглядом встановлено, що слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 10.10.2018 у рамках кримінального провадження № 0003630 від 13.11.2017, за фактом вчинення кримінальних правопорушень передбачених ч. 3 ст. 358, ч. 3 ст. 209, ч. 2 ст. 205 КК України, накладений арешт на майно грошові кошти, які знаходяться на рахунках ряду суб`єктів підприємницької діяльності, в тому числі на грошові кошти на рахунку ТОВ «СІЧ СЕК`ЮРИТІ СЕРВІСИЗ» № НОМЕР_1 в ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» в м. Києві (МФО 380805).

Як вбачається з даної ухвали, у своєму клопотанні про арешт майна прокурор посилався на те, що у сторони обвинувачення є достатні підстави вважати, що невстановлені слідством особи, без належного відображення у податковому обліку ТОВ "ВІК ГРУПП-ІНВЕСТ" здійснили перерахування 30 млн. грн., отриманих від ТОВ «Ремонтно-Будівельний Трест ЧМП» () за придбання товарно-матеріальних цінностей у підприємства з ознаками фіктивності, на рахунки ТОВ «Сістем-Проджект» (), яким не відображено у податкових зобов`язаннях факту їх отримання.

Аналізом руху коштів по рахункам та податкової звітності: ТОВ «Сістем-Проджект» (), ТОВ "ВІК ГРУПП-ІНВЕСТ" (), ТОВ "ФОРС ПРОМ" (), ТОВ "КОМПРОДО ТРЕЙД" (), ТОВ "ЕРА-КОМПАНІ" () встановлено, що невстановленими слідством особами до схеми завдання збитків державі задіяли низку інших суб`єкти господарювання, за переліком зазначеним в Ухвалі, в тому числі - ТОВ "СІЧ СЕК`ЮРИТІ СЕРВІСИЗ" (), на рахунки яких здійснено перерахування коштів одержаних внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
В зв`язку з чим, прокурор вказав на виникнення необхідності, з метою забезпечення речових доказів грошей, набутих кримінально противоправним шляхом, накласти арешт на кошти, які знаходяться на рахунках підприємств учасників протиправної схеми.

Вбачається, що представник власника арештованого майна - ТОВ «СІЧ СЕК`ЮРИТІ СЕРВІСИЗ» не був присутній при розгляді Печерським районним судом міста Києва вказаного вище питання про арешт майна.

Відповідно до приписів ч. 1 ст. 174 КПК України власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Так, у своїй заяві про скасування арешту заявник посилався на те, що до зазначеної в ухвалі схеми завдання збитків та підприємств її учасників, на рахунок яких здійснено перерахування коштів внаслідок вчинення кримінального правопорушення, а саме коштів від ТОВ «Сістем-Проджект», ТОВ «СІЧ СЕК`ЮРИТІ СЕРВІСИЗ» не має жодного відношення.

ТОВ «СІЧ СЕК`ЮРИТІ СЕРВІСИЗ» протягом строку своєї діяльності не отримувало грошових коштів від ТОВ ТОВ «СІСТЕМ-ПРОДЖЕКТ», з ТОВ "ВІК ГРУПП-ІНВЕСТ" (), ТОВ "ФОРС ПРОМ" (), ТОВ "КОМПРОДО ТРЕЙД" (), ТОВ "ЕРА-КОМПАНІ" (), договори з останніми не укладались, та відповідно грошові кошти, як речовий доказ у кримінальному провадженні, не можуть знаходитись на рахунках ТОВ «СІЧ СЕК`ЮРИТІ СЕРВІСЕЗ».

З доданих заявником до клопотання документів вбачається, що між ТОВ «СІЧ СЕК`ЮРИТІ СЕРВІСЕЗ» (ЗАМОВНИК) та ТОВ «Сістем-Проджект» (ВИКОНАВЕЦЬ) 03.12.2017р. було укладено договір про надання комбінованих офісних адміністративних послуг, за умовами якого на підставі Акту надання послуг від 29.12.2017р. № 35, Акту надання послуг від 28.12.2017р. № 34, ТОВ «СІЧ СЕК`ЮРИТІ СЕРВІСИЗ» у 2017р. перераховано ТОВ «Сістем-Проджект» грошові кошти у сумі 186 001,44 грн., а не отримувало їх від нього, як зазначено в Ухвалі с посиланням на клопотання прокурора.

Крім того, відомості про кримінальне провадження № 0003630 за фактом вчинення кримінальних правопорушень передбачених ч. 3 ст. 358, ч. 3 ст. 209, ч. 2 ст. 205 КК України, в рамках якого накладено арешт на грошові кошти ТОВ «СІЧ СЕК`ЮРИТІ СЕРВІСИЗ»,внесені до ЄРДР 13.11.2017р. - ще до здійснення зазначеної вище господарської операції між ТОВ «СІЧ СЕК`ЮРИТІ СЕРВІСИЗ» та ТОВ «Сістем-Проджект» в період з 03.12.2017 по 29.12.2017р.

Як встановлено в ході розгляду клопотання, ані ТОВ «СІЧ СЕК`ЮРИТІ СЕРВІСИЗ» , ані його службові особи в кримінальному провадженні №0003630 від 13.11.2017 не єпідозрюваними, потерпілими або його представниками.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали провадження, приходить до висновку про задоволення клопотання, з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

За приписами ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Статтями 7, 16 КПК України встановлено, що загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

У відповідності до усталеної практики Європейського суду з прав людини в контексті вищевказаних положень, володіння майном повинно бути законним (див. рішення у справі «Іатрідіс проти Греції» [ВП], заяваN 31107/96, п. 58, ECHR 1999-II). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципу верховенства права, що включає свободу від свавілля (див. рішення у справі «Антріш проти Франції», від 22 вересня 1994 року, SeriesAN 296-А, п. 42, та «Кушоглу проти Болгарії», заява N 48191/99, пп. 49-62, від 10 травня 2007 року). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав контрактної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див. серед інших джерел, рішення від 23 вересня 1982 року у справі «Спорронг та Льонрот проти Швеції», пп. 69 і 73 SeriesAN 52). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (див., наприклад, рішення від 21 лютого 1986 року у справі «Джеймс та інші проти Сполученого Королівства», n.50, SeriesAN 98).

Оцінюючи вказані вище обставини в їх сукупності, слідчий суддя приходить до висновку про відсутність у кримінальному провадженні даних, які б виправдовували втручання держави у право на мирне володіння майном у контексті забезпечення «справедливого балансу» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту конкретної особи, у зв`язку з чим вважає необхідним скасувати арешт майна.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 167, 170-175, 309 КПК України,-

У Х В А Л И В :
Клопотання задовольнити.

Скасувати арешт, накладений на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 10.10.2018 року по справі №757/49083/18-к на грошові кошти, які знаходяться на розрахунковому рахунку ТОВ «СІЧ СЕК`ЮРИТІ СЕРВІСИЗ» (код за ) № НОМЕР_1 в ПАТ «Райффайзен Банк Аваль» в м. Києві (МФО 380805).

Ухвалу оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1