Справа № 761/5433/19
Провадження № 1-кс/761/3978/2019
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 лютого 2019 року місто Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

за участю прокурора ОСОБА_2 ,

захисників: ОСОБА_3 ,

ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

потерпілого ОСОБА_6 ,

представника потерпілого ОСОБА_7 ,

секретаря ОСОБА_8 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання т.в.о. старшого слідчого СУ ГУНП у Київській області ОСОБА_9 , погоджене прокурором відділу прокуратури Київської області ОСОБА_2 , по кримінальному провадженню № 0000161 від 01.03.2018 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Київ, громадянина України, офіційно неодруженого, з вищою освітою, який працює за трудовим договором з ФОП ОСОБА_10 , проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого (зі слів),

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України,

У С Т А Н О В И В :

Т.в.о. старшого слідчого СУ ГУНП у Київській області ОСОБА_9 , за погодженням прокурора відділу прокуратури Київської області ОСОБА_2 , вніс до суду клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України.

Згідно матеріалів клопотання, 5 лютого 2019 року об 11 годині затримано ОСОБА_5 за підозрою у вчиненні злочину.

Повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України, вручено ОСОБА_11 5 лютого 2019 року.

У клопотанні слідчого наведені дані, що вказують на причетність ОСОБА_5 до вчинення інкримінованих йому дій.

Крім того, в обґрунтування необхідності тримання підозрюваного під вартою, слідчий посилається на те, що ОСОБА_5 може переховуватись від органів досудового слідства або суду, незаконно впливати на потерпілого та свідків у даному кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення, а також знищити, сховати або спотворити речі або документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

Вивчивши матеріали кримінального провадження, долучені до клопотання, заслухавши пояснення захисників ОСОБА_3 та ОСОБА_4 , які, кожний окремо, послались на необґрунтованість підозри, незаконність затримання, а також недоведеність прокурором щодо можливості застосування менш суворого запобіжного заходу, думку підозрюваного ОСОБА_5 , який підтримав захисників, а також доводи прокурора, який просив застосувати до ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, посилаючись на наявність відповідних ризиків, викладених у клопотанні, слід прийти до наступного висновку.

Так, як встановлено в суді, 5 лютого 2019 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.187 КК України, і така підозра, на думку слідчого судді, є обґрунтованою, оскільки матеріали клопотання містять достатньо відповідних даних, отриманих в ході досудового розслідування на даний час, які вказують на це.

Також, вирішуючи по суті згадане клопотання, слідчий суддя враховує дані про особу ОСОБА_5 , який, хоча як встановлено на цьому етапі досудового розслідування, раніше не судимий та має постійне місце роботи, а також проживання на території Київської області, однак на даний час підозрюється у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення, яке було вчинено за попередньою змовою групою осіб, із застосуванням насильства до потерпілого у вигляді тяжких тілесних ушкоджень, небезпечних для життя в момент заподіяння. Ці обставини, на переконання слідчого судді, свідчать про підвищену небезпеку протиправних дій підозрюваного ОСОБА_5 , що у своїй сукупності свідчить про наявність ризику переховування останнього від органів досудового розслідування та суду, перебуваючи на волі, а також незаконного впливу на потерпілого та свідків, вчинення іншого кримінального правопорушення, а також можливості знищення, приховування або спотворення речей або документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення. Більше того, на такі ризики, на думку слідчого судді, очевидно вказують обставини щодо представлення підозрюваного ОСОБА_5 себе потерпілому під іншим ім`ям і прізвищем, що фактично певним чином перешкоджало органу досудового розслідування оперативно встановити особу підозрюваного.

Отже, наведене у своїй сукупності свідчить, що застосування більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою може не забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_5 .

Водночас, застосовуючи запобіжний захід слідчим суддею враховано також вік підозрюваного, його стан здоров`я, місце проживання та інші обставини, що характеризують особу підозрюваного (перебування у цивільному шлюбі), дані про його соціальні зв`язки та спосіб життя, однак такі відомості, не можуть свідчити про відсутність або зменшення відповідних ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а відтак і для застосування менш суворого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою.

Також, при застосуванні даного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя також враховує практику Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що суд своїм рішенням повинен забезпечити не лише права підозрюваного, але й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства, тому саме такий запобіжний захід є співмірним у вказаному кримінальному провадженні.

Крім того, згідно положень ч. 4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя вважає за можливе при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не визначати розмір застави, оскільки ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, вчиненого із застосуванням насильства.

Що ж стосується доводів сторони захисту з приводу необґрунтованої підозри відносно ОСОБА_5 , то такі доводи захисту спростовуються отриманими на даному етапі досудового розслідування відомостями, які задокументовані у відповідний процесуальний спосіб, і які, на переконання слідчого судді, вказують на вірогідну причетність останнього до вчинення злочину, при цьому таке цілком узгоджується і з практикою Європейського суду з прав людини, який неодноразово зазначав, що наявність «обґрунтованої підозри» у вчинені правопорушення передбачає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що зазначена особа могла вчинити правопорушення (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Влох проти Польщі»).
В той же час, слідчий суддя погоджується з доводами сторони захисту, що незаконного затримання підозрюваного ОСОБА_5 .

Так, як вбачається з протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину, 5 лютого 2019 року затримано ОСОБА_5 з наступних підстав: якщо цю особу застали під час вчинення злочину або замаху на його вчинення; якщо безпосередньо після вчинення злочину очевидець, в тому числі потерпілий, або сукупність очевидних ознак на тілі, одязі чи місці події вказують на те, що саме ця особа щойно вчинила злочин.
Згідно ч. 1 ст. 208 КПК України, уповноважена службова особа має право без ухвали слідчого судді, суду затримати особу, підозрювану у вчиненні злочину, за який передбачене покарання у виді позбавлення волі, лише у випадках:
1) якщо цю особу застали під час вчинення злочину або замаху на його вчинення;
2) якщо безпосередньо після вчинення злочину очевидець, в тому числі потерпілий, або сукупність очевидних ознак на тілі, одязі чи місці події вказують на те, що саме ця особа щойно вчинила злочин;
3) якщо є обґрунтовані підстави вважати, що можлива втеча з метою ухилення від кримінальної відповідальності особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого корупційного злочину, віднесеного законом до підслідності Національного антикорупційного бюро України.
Разом з тим, саме згаданих підстав в судовому засіданні не встановлено, оскільки згідно повідомленої підозри, ОСОБА_5 вчинив протиправні дії 26 січня 2018 року, а затриманий у лютому 2019 року, тобто фактично більше ніж через рік після вчинення кримінального правопорушення, а відтак таке затримання з підстав, передбачених п. 1 та п. 2 ст. 208 КПК України, є необґрунтованим та безпідставним.
Відповідно до положень ст. 206 КПК України, слідчий суддя зобов`язаний звільнити позбавлену свободи особу, якщо орган державної влади чи службова особа, під вартою яких тримається ця особа, не надасть судове рішення, яке набрало законної сили, або не доведе наявність інших правових підстав для позбавлення особи свободи.
Керуючись ст. 177, 183, 193, 194, 196, 197, 206 КПК України, -

У Х В А Л И В:

Скаргу сторони захисту щодо незаконного затримання ОСОБА_5 задовольнити.

Звільнити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з-під варти в залі судового засідання негайно.

Клопотання т.в.о. старшого слідчого СУ ГУНП у Київській області ОСОБА_9 задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Київ, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Строк дії ухвали про тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визначити тривалістю до 5 квітня 2019 року.

Взяти ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під варту в залі суду.

Оголошення повного тексту ухвали відбудеться 12 лютого 2019 року о 8 годині 30 хвилин.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваним, його захисником, протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Слідчий суддя ОСОБА_1