печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 листопада 2018 року слідчий суддя Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю особи, яка звернулась із заявою потерпілого ОСОБА_3 , його захисника адвоката ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у місті Києві заяву потерпілого ОСОБА_3 , про відвід судді Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_5 від участі у розгляді судового провадження за обвинуваченням ОСОБА_6 у межах провадження № 0005323 від 23.10.2017 у нанесенні ОСОБА_7 тяжких тілесних ушкоджень, внаслідок яких настала її смерть,-

В С Т А Н О В И В :

У провадження судді ОСОБА_5 надійшло провадження за а обвинуваченням ОСОБА_6 у межах провадження № 0005323 від 23.10.2017 у нанесенні ОСОБА_7 тяжких тілежних ушкоджень, вначлідок яких наслада її смерть.

02.11.2018 через канцелярію суду потерпілий ОСОБА_3 було подано заяву про відвід судді ОСОБА_5 від розгляду кримінального провадження № 757/38326/18-к.
Потерпілий ОСОБА_3 в судовому засіданні підтримувати заяву про відвід.

Захисник потерпілого ОСОБА_3 ОСОБА_4 заяву про відвід підтримав, просив її задовольнити.

У судове засідання не з`явився суддя ОСОБА_5 якому заявлено відвід, про розгляд провадження повідомлялась належним чином.

Заслухавши пояснення захисника, потерпілого, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Статтею 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, суд визнав можливим прийняти рішення по суті заяви у відсутність не з`явившихся осіб, на підставі наданих доказів.

Вивчивши матеріали провадження, приходжу до наступних висновків.

Вичерпний перелік підстав, за наявності яких слідчий суддя безумовно підлягає відводу, визначений ст.ст. 75, 76 КПК України.

Суддя виконує свої професійні обов`язки незалежно, виходячи виключно з фактів, установлених на підставі власної оцінки доказів, розуміння закону, верховенства права, що є гарантією справедливого розгляду справи у суді, не зважаючи на будь-які зовнішні впливи, стимули, загрози, втручання або публічну критику.

Положеннями ст. 80 КПК України розкрито поняття заяви про відвід, а саме частиною 5 вказаної статті передбачено, що відвід повинен бути вмотивованим.

Як вбачається з заяви про відвід судді потерпілий ОСОБА_3 заявив відвід судді у зв`язку з тим, що суддя ОСОБА_5 не перевіряє виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків, не забезпечує усунення ризику переховування обвинуваченого від слідства шляхом обрання йому запобіжного заходу, не забезпечує дотримання розумних строків розгляду справи та окремих клопотань, чітко передбачених КПК України, не забезпечує технічної підтримки справи до розгляду у судовому засіданні; не вживає щодо недопущення недобросовісної поведінки учасників провадження; не забезпечує проведення навіть підготовчого судового засідання більше 4-х місяців, відкладає судове засідання без належних правових на те підстав.

Приймаючи до уваги все вказане вище, судовим розглядом не встановлено і заявником не доведено наявність обставин, які викликали б сумніви у неупередженості судді ОСОБА_5 і унеможливлювали б постановлення ним об`єктивного судового рішення у справі.

Так, згідно з практикою Європейського суду з прав людини, при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект. Так у справі «Гаусшильдт проти Данії», «Мироненко і Мартиненко проти України» зазначається, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки ,що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»). Зазначену позицію Європейського суду підтримав і Верховний Суд України у справі №5-15п12 (ухвала Верховного Суду України від 01.03.2012 року, у справі №5-15п12).

Відтак, під час розгляду заяви потерпілого ОСОБА_3 про відвід судді ОСОБА_5 від розгляду кримінального провадження № 757/38326/18-к за обвинуваченням ОСОБА_6 у межах провадження № 0005323 від 23.10.2017 у нанесенні ОСОБА_7 тяжких тілесних ушкоджень, внаслідок яких настала її смерть,встановлено, що підстави, згідно із правилами КПК України, для відводу судді відсутні.

Керуючись ст. ст. 75, 76, 80, 81, 309 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В :

Відмовити у задоволенні заяви потерпілого ОСОБА_3 , про відвід судді Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_5 від участі у розгляді судового провадження за обвинуваченням ОСОБА_6 у межах провадження № 0005323 від 23.10.2017 у нанесенні ОСОБА_7 тяжких тілесних ушкоджень, внаслідок яких настала її смерть.
Повний текст ухвали буде виготовлений і проголошений о 09 год. 00 хв. 03 грудня 2018 року.
Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1