справа № 752/5469/18
провадження №: 1-кс/752/2205/19
У Х В А Л А
26.02.2019 року слідчий суддя Голосіївського районного суду міста Києва ОСОБА_1 за участю секретаря ОСОБА_2 розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах Обслуговуючого кооперативу «Житлово-будівельний кооператив «Нагірна 18/16» про скасування арешту майна та скасування заборон в кримінальному провадженні № 0000252, відомості щодо якого 07.03.2018 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінальних правопорушень передбачених ч. 2 ст. 367, ч. 1 ст. 298 КК України, -

В С Т А Н О В И В:
Адвокат ОСОБА_3 в інтересах Обслуговуючого кооперативу «Житлово-будівельний кооператив «Нагірна 18/16» звернувся до суду з клопотанням, посилаючись на те, що арешт та заборони застосовані ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_4 від 03.01.2019 року у справі № 752/5469/18, провадження № 1-кс/752/545/19 щодо майна, власником та користувачем якого є Обслуговуючий кооператив «Житлово-будівельний кооператив «Нагірна 18/16» (надалі ОК «ЖБК «Нагірна 18/16») накладений необґрунтовано, оскільки від слідчого судді ОСОБА_4 , старшим слідчим СУ ГУ НП у м. Києві ОСОБА_5 та прокурором відділу прокуратури м. Києва ОСОБА_6 , приховано обставини, які встановлені ухвалою слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_7 від 09.11.2018 у справі № 752/5469/18, провадження № 1-кс/752/9732/18, яким аналогічне клопотання цього ж слідчого, погоджене цим же прокурором визнано необґрунтовано та у його задоволенні відмовлено.

В якості обґрунтувань адвокат зазначив, що прокурору відділу прокуратури міста Києва ОСОБА_6 , який брав участь 09.11.2018 року у розгляді слідчим суддею ОСОБА_7 справи № 752/5469/18, провадження № 1-кс/752/9732/18, а також старшому слідчому СУ ГУ НП у м. Києві ОСОБА_5 , який отримав вищевказане судове рішення були достовірно відомі обставини встановлені слідчим суддею ОСОБА_7 , зокрема виконання будівельних робіт на недобудованому об`єкті нерухомості ЖК «Henesi House», розташованому на земельній ділянці по вул. Нагірна, 18/16 у Шевченківському районі м. Києва площею 0,2946 га (кадастровий номер :91:078:0006), яка надана в користування ОК «ЖБК «Нагірна 18/16» на законних підставах.

При цьому, будь-яких об`єктивних даних, які б свідчили про незаконність проведення будівельних робіт після винесення слідчим суддею ОСОБА_7 вищевказаного судового рішення чергове клопотання старшого слідчого СУ ГУ НП у м. Києві ОСОБА_5 , погоджене прокурором відділу прокуратури міста Києва ОСОБА_6 не містить.

Крім того, адвокат вказав, що будівельні та інші роботи на об`єкті будівництва здійснюються на підставі необхідних дозвільних документів, контролюючі органи не приймали будь-яких рішень, які б містили протилежні висновки, чергове клопотання слідчого, погоджене прокурором не містить даних про наявність шкоди, розмір шкоди та/або нанесених збитків, а майно, на яке накладено арешт у даному кримінальному провадженні не відповідає критеріям визначеним статтею 98 КПК України, а також відсутні належним чином підтверджені відомості щодо вчинення кримінального правопорушення службовими особами обслуговуючого кооперативу «Житлово-будівельний кооператив «Нагірна 18/16».

В судове засідання адвокат, прокурор та власник майна не з`явились, про дату, час та місце в судовому засіданні повідомлялись належним чином. Адвокат подав заяву про розгляд справи за його відсутності.

Відповідно до ч. 5 ст. 27 КПК України під час судового розгляду та у випадках, передбачених цим Кодексом, під час досудового розслідування забезпечується повне фіксування судового засідання та процесуальних дій за допомогою звуко- та відеозаписувальних технічних засобів. Офіційним записом судового засідання є лише технічний запис, здійснений судом у порядку, передбаченому цим Кодексом.

Згідно ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Положеннями ч. 1 ст. 107 КПК України визначено, що рішення про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час досудового розслідування приймає особа, яка проводить відповідну процесуальну дію.

Враховуючи вищевказані положення КПК України, слідчий суддя вважає за можливо розглянути клопотання за відсутності прокурора та без фіксування судового засідання за допомогою звуко- та відеозаписувальних технічних засобів.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання та додані до нього документи, вважає необхідним задовольнити клопотання, виходячи з наступного.

03.01.2019 року слідчим суддею Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_4 задоволено клопотання старшого слідчого СУ ГУ НП у м. Києві ОСОБА_5 у кримінальному провадженні № 0000252 від 07.03.2018 року, погоджене прокурором відділу ОСОБА_6 про арешт майна, подане в порядку глави 15 Кримінального процесуального кодексу України та накладено арешт на земельну ділянку по вул. Нагірна, 18/16 у Шевченківському районі м. Києва площею 0, 2946 га (кадастровий номер :91:078:0006), заборонено власнику, іншим особам, у володінні, користуванні чи розпорядженні яких перебуває вказана земельна ділянка та недобудований об`єкт нерухомості ЖК «Henesi House» розпоряджатися ними будь-яким чином, а також заборонено проведення будь-яких будівельних, земляних, шляхових та інших робіт на вказаній земельній ділянці та на недобудованому об`єкті нерухомості, який розміщений на ній.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Враховуючи те, що представник ОК «ЖБК «Нагірна 18/16» не брав участі під час розгляду клопотання про накладення арешту, звернення до суду із даним клопотанням відповідає вимогам процесу.

Матеріалами, доданими до клопотання про скасування арешту встановлено, що Інспекція державного архітектурно-будівельного контролю у м. Києві видала Товариству з обмеженою відповідальністю «Спецбудресурс» (надалі ТОВ «Спецбудресурс») дозвіл на виконання будівельних робіт з будівництва житлового будинку по вул. Нагірна, 18/16 у Шевченківському районі м. Києва № 1595-Шв/Р від 15.09.2009 року.

Міністерство регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України та Державна архітектурно-будівельна інспекція України, розглянувши звернення ТОВ «Спецбудресурс» від 07.09.2016, листом № 8/17-1222-16 від 05.10.2016 за підписом директора Департаменту державних програм та розвитку житлового будівництва надали відповідь ТОВ «Спецбудресурс» щодо чинності дозволу на виконання будівельних робіт виданого ТОВ «Спецбудресурс» від 15.09.2009 року за № 1595-Шв/Р, зазначивши, що він є чинним в силу Перехідних положень Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», оскільки дозвіл отримано до набрання чинності цього Закону (до 12.03.2011), а отже є чинним до завершення будівництва об`єкта.

Наказом Державної архітектурно-будівельної інспекції України від 15.02.2017 № 7-Л видано ТОВ «Спецбудресурс» ліцензію на здійснення господарської діяльності з будівництва об`єктів IV і V категорій складності.

Матеріалами доданими до клопотання підтверджується, що 07.08.2017 року за № 40-30/0708-7 до Державної архітектурно-будівельної інспекції України було подано заяву про внесення змін у вказаному дозволі в частині зміни замовника будівництва та осіб відповідальних за виконання авторського та технічного нагляду.

Коригування проекту розпочатого будівництва житлового будинку на вулиці Нагірна, 18/16 у Шевченківському районі м. Києва 21.01.2008 отримав позитивний висновок комплексної державної експертизи Спеціалізованої державної організації «Київська міська служба української інвестиційної експертизи».

Відповідно до договору оренди земельної ділянки від 24.03.2017, укладеного з Київською міською радою ОК «ЖБК «Нагірна 18/16» є орендарем земельної по вул. Нагірна, 18/16 у Шевченківському районі м. Києва площею 0,2946 га (кадастровий номер :91:078:0006) надану в оренду для завершення будівництва житлового будинку.

Право власності на об`єкт незавершеного будівництва, розташованого по вул. Нагірна, 18/16 у Шевченківському районі м. Києва зареєстровано за Обслуговуючим кооперативом «Житлово-будівельний кооператив «Нагірна 18/16» на підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обмежень 21.04.2016 за № 29352654 Управлінням державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у м. Києві.

Слідчий суддя не бере до уваги посилання слідчого та прокурора на наявність приписів Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у м. Києві від 07.08.2017 та від 29.09.2017 про зупинення підготовчих та будівельних робіт та про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, оскільки відповідно до постанови Київського апеляційного адміністративного суду від 26.06.2018 у справі за апеляційною скаргою обслуговуючого кооперативу «Житлово-будівельний кооператив «Нагірна 18/16» на прийняте у порядку скороченого провадження рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 28.03.2018 у справі за адміністративним позовом обслуговуючого кооперативу «Житлово-будівельний кооператив «Нагірна 18/16» до Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправними та скасування постанов та приписів було визнано протиправними та скасовано припис Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у місті Києві від 07.08.2017 про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів щодо об`єктів «Будівництво житлового будинку на вулиці Нагірній, 18/16 у Шевченківському районі міста Києва» та припис про зупинення підготовчих та будівельних робіт щодо вказаного об`єкту.

При цьому, слідчим суддею критично оцінюються доводи слідчого щодо спливу строку дії дозволу на виконання будівельних робіт з будівництва житлового будинку по вул. Нагірна, 18/16 у Шевченківському районі м. Києва № 595-Шв/Р від 15.09.2009 року або втрати ним чинності, оскільки явно суперечать положення пункту 8 Перехідних положень Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» та вищевказаним роз`ясненням Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України та Державної архітектурно-будівельної інспекції України.

Крім того, обставини, якими обґрунтовано клопотання не відповідають обставинам та відомостям внесеними до ЄРДР у кримінальному провадженні № 0000252 від 07.03.2018 року, що є неприпустимим.

З матеріалів постанови Господарського суду міста Києва від 05.07.2007 року у справі за позовом ТОВ «Спецбудресурс» до Головного управління містобудування, архітектури та дизайну міського середовища до виконавчого органу Київської міської ради (КМДА) про зобов`язання погодити проект будівництва житлового будинку за адресою вул. Нагірна, 18/16 у Шевченківському районі м. Києва та інше було встановлено, що в матеріалах справи міститься копія витягу з історико-містобудівного обґрунтування будівництва житлового будинку по вул. Нагірній, 18/16 в м. Києві, виконаного Всеукраїнським науково-медичним та дослідно-інформаційним центром архітектурної спадщини, погоджено в.о. начальника Головного управління охорони культурної спадщини та реєстраційно-відновлюваних робіт м. Києва ОСОБА_8 , що свідчить про виконання ТОВ «Спецбудресурс» рекомендацій щодо погодження проектної документації з органами уповноваженими у сфері охорони культурної спадщини.

За змістом виконаного історико-містобудівного обґрунтування, безпосередньо на ділянці будівництва житлового будинку пам`ятки архітектури, цінна та фонова забудова, а також архітектурні об`єкти відсутні.

Відповідно до долученого до матеріалів клопотання про скасування арешту майна генерального плану об`єкту проектування його погоджено наказом в.о. начальника Головного управління охорони культурної спадщини та реставраційно-відновлювальних робіт міста Києва 10.12.2004 № 349 відповідно до Закону України «Про охорону культурної спадщини», Земельного кодексу України, ДБН 360-92*, наказу Держбуду України та Мінкультури України від 26.02.2001 № 42/94, рішення виконкому Київської ради народних депутатів від 16.07.1979 та розпорядження Київської міської державної адміністрації від 17.05.2002 № 979.

Згідно пункту 9.2. ДБН А.2.2-3-2004 від 01.07.2004 «Склад, порядок розробки, погодження та затвердження проектної документації для будівництва» передбачено, що за наявності особливих умов розташування об`єкта (у даному випадку історичної зони міст) необхідно за вказівкою органів містобудування та архітектури (в архітектурно-планувальному завданні) погодити проектну документацію з відповідними організаціями.

Долучені до клопотання адвоката архітектурно-планувальне завдання № 2928 від 21.03.1988 зі змінами від 03.10.2003 та лист Головного управління містобудування, архітектури та дизайну міського середовища виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 11.09.2007 за № 07-9754 про погодження проекту будівництва житлового будинку на вулиці Нагірна, 18/16 у Шевченківському районі м. Києва не містить вимог про необхідність погодження та отримання дозволів в Міністерстві культури України.

За таких обставин, доводи слідчого про необхідність отримання такого погодження чи отримання дозволу ще й у Міністерстві культури України не ґрунтуються на конкретних нормах законодавства у сфері охорони культурної спадщини, які б вимагали за таких умов отримання погодження чи дозволу Міністерства культури України.

При цьому, до матеріалів клопотання про скасування арешту майна додано відповідь представника ОК «ЖБК «Нагірна 18/16» від 06.07.2018 № 25-з-18 з описом доданих до неї документів подану і отриману 09.07.2018 Міністерством культури України як на підтвердження виконання ОК «ЖБК «Нагірна 18/16» припису, на який послався слідчий.

Однак, будь-яких об`єктивних даних, які б свідчили про невиконання ОК «ЖБК «Нагірна 18/16» вказаного припису, за наявності відповіді на припис, або притягнення до відповідальності за невиконання припису клопотання про арешт майна не містило.

Матеріали, які стали підставою для накладення арешту на майно та встановлення заборон і так само в клопотанні, де зазначено підстави здійснення арешту майна, не наведено даних про наявність шкоди, розмір шкоди та/або нанесених збитків.

Дослідивши додану до клопотання про скасування арешту майна ухвалу слідчого судді Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_7 від 09.11.2018 № 752/5469/18, провадження №1-кс/752/9732/18, яка вступила в законну силу та встановлені обставини у даній справі, слідчий суддя приходить до висновку, що слідчим суддею вже надавалась аналогічна критична оцінка тим самим доводам, якими обґрунтоване чергове клопотання старшого слідчого СУ ГУ НП у м. Києві ОСОБА_5 , погоджене прокурором відділу прокуратури м. Києва ОСОБА_6 а тому слідчий суддя вважає, що їх дії не відповідають засадам кримінального провадження, передбаченими п. п. 1, 2, 9 ч.1 ст. 7 КПК України (верховенство права, законність, недоторканість права власності).

З урахуванням викладеного, слідчий суддя дійшов висновку, що арешт та заборони вказані в ухвалі слідчого судді від 03 січня 2019 року накладені необґрунтовано, оскільки відповідно до наданих доказів встановлено, що станом на 03 січня 2019 року будівельні роботи на недобудованому об`єкті нерухомості ЖК «Henesi House», розташованому на земельній ділянці по вул. Нагірна, 18/16 у Шевченківському районі м. Києва площею 0,2946 га (кадастровий номер :91:078:0006), яка надана в користування ОК «ЖБК «Нагірна 18/16» на підставі чинного дозволу на будівництво та договору оренди земельної ділянки проводяться законно, а факт незаконного здійснення будівельних, земельних, шляхових та інших робіт було спростовано належними та допустимими доказами дослідженими слідчим суддею, що надавалися в додатку до клопотання про скасування арешту майна та заборон.

Окрім того, відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям , зазначеним у статті 98 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінального протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен врахувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Згідно до ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який оцінює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

Статтею 41 Конституції України передбачено, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами свої інтелектуальної, творчої діяльності. Право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом. Громадяни для задоволення свої потреб можуть користуватися об`єктами права державної та комунальної власності відповідно до закону. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право власності є непорушним.

Відповідно до ч. ч. 1. 2 ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Особа може бути позбавлена права власності або обмежена у його здійсненні лише у випадках і в порядку, встановлених законом.

Згідно положень ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадженнями є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Статтями 7, 16 КПК України встановлено, що загальною засадою кримінального провадження є недоторканість права власності. Позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Таким чином, слідчий суддя, застосовуючи такий вид обмеження, як арешт майна та заборони щодо нього, повинен неухильно дотримуватись вимог закону. При накладенні арешту на майно слідчий суддя має обов`язково переконатися в наявності доказів на підтвердження вчинення кримінального правопорушення. При цьому закон не вимагає аби вони були повними та достатніми на цій стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого злочину. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість у тому, що у даному кримінальному провадженні необхідно накласти вид обмеження з метою уникненні негативних наслідків.

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

За умови арешту майна юридичної особи з метою збереження речових доказів, необхідно звертати увагу на наявність процесуальних документів щодо визнання відповідних матеріальних об`єктів речовими доказами. За відсутності таких процесуальних документів, зокрема постанови про визнання певного матеріального об`єкту речовим доказом, існують підстави для відмови в арешті майна, якщо такий арешт було накладено, відповідна ухвала слідчого судді про арешт майна повинна визнаватися такою, що прийнята необґрунтовано.

Постановою старшого слідчого СУ ГУ НП у м. Києві ОСОБА_5 від 12.09.2018 визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000252 внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 07.03.2018 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України земельну ділянку площею 0, 2946 га по вул. Нагірна, 18/16 у Шевченківському районі м. Києва (кадастровий номер :91:078:0006), яка надана в користування ОК «ЖБК «Нагірна 18/16» на підставі рішення Київської міської ради № 231/1235 від 06.01.2016 та договору оренди земельної ділянки від 24.03.2017 та належить на праві власності територіальній громаді міста Києва в особі Київської міської ради () на підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обмежень індексний номер: 26635420 від 01.12.2015, а також об`єкт незавершеного будівництва ЖК «Henesi House», який на підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обмежень № 29352654 від 21.04.2016 Управлінням державної реєстрації головного територіального управління у м. Києві зареєстровано на праві власності за ОК «ЖБК «Нагірна 18/16».

Слідчий суддя вважає вищевказану постанову такою, що прямо порушує засади кримінального провадження визначені п. п. 1, 2, 9 ч.1 ст. 7 КПК України (верховенство права, законність, недоторканість права власності) і свідчить про зловживання слідчим своїм службовим становищем та відсутність належного процесуального керівництва з боку прокурора.

З огляду на викладене, слідчий суддя вважає, що майно, на яке слідчий та прокурор просили накласти арешт, в конкретному кримінальному провадженні не відповідає критеріям визначеними статтею 98 КПК України.

В силу правил статті 131 КПК України захід забезпечення кримінального провадження застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до статті 170 КПК України метою арешту майна є забезпечення кримінального провадження, забезпечення цивільного позову у кримінальному провадженні, забезпечення конфіскації або спеціальної конфіскації.

Санкцією частини 2 статті 367, частини 1 статті 298 КК України не передбачено такого виду додаткового покарання як конфіскація майна.

Також, як зазначалося слідчим суддею вище, матеріали надані слідчому судді не містять відомостей про наявність майнової шкоди, а так само підстав, які б вирішили про те, що арешт майна було допущено з метою відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов) чи стягнення з обслуговуючого кооперативу «Житлово-будівельний кооператив «Нагірна 18/16» отриманої неправомірної вигоди.

Слідчий суддя вважає, що особою, яка подала клопотання, доведено відсутність достатніх доказів, що вказують на наявність правових підстав для здійснення арешту майна, а також довела відсутність ризиків передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.

Оскільки в ході розгляду даного клопотання слідчим суддею було встановлено відсутність підстав для арешту майна, то відповідно відсутні і підстави для встановлення заборон визначених в ухвалі слідчого судді Голосіївського районного суду міста Києва від 03 січня 2019 року.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя приходить до висновку про задоволення клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах Обслуговуючого кооперативу «Житлово-будівельний кооператив «Нагірна 18/16» та скасування арешту та заборон з майна арешт земельної ділянки по вул. Нагірна 18/16 у Шевченківському районі м. Києва площею 0,2946 га (кадастровий номер :91:078:0006) по вул. Нагірній, 18/16 у Шевченківському районі м. Києва, яка надана в користування ОК «ЖБК «Нагірна 18/16» на підставі рішення Київської міської ради №231/1235 від 06.10.2016 та договору оренди ділянки від 24.03.2017 та належить на праві власності територіальній громаді міста Києва в особі Київської міської ради () на підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень індексний номер: 26635420 від 01.12.2015 та об`єкт незавершеного будівництва (ЖК «Henesi House»), право власності на який зареєстровано за ОК «ЖБК «Нагірна 18/16», накладений відповідно до ухвали слідчого судді Голосіївського районного суду міста Києва ОСОБА_4 від 03.01.2019.

Керуючись ст. 174, 174, 372 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах Обслуговуючого кооперативу «Житлово-будівельний кооператив «Нагірна 18/16» задовольнити.

Скасувати арешт земельної ділянки по вул. Нагірна 18/16 у Шевченківському районі м. Києва площею 0,2946 га (кадастровий номер :91:078:0006) по вул. Нагірній, 18/16 у Шевченківському районі м. Києва, яка надана в користування ОК «ЖБК «Нагірна 18/16» на підставі рішення Київської міської ради №231/1235 від 06.10.2016 та договору оренди ділянки від 24.03.2017 та належить на праві власності територіальній громаді міста Києва в особі Київської міської ради () на підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень індексний номер: 26635420 від 01.12.2015 та об`єкт незавершеного будівництва (ЖК «Henesi House»), право власності на який зареєстровано за ОК «ЖБК «Нагірна 18/16», накладений відповідно до ухвали слідчого судді Голосіївського районного суду міста Києва ОСОБА_4 від 03.01.2019.

Скасувати заборону власнику, іншим особам, у володінні, користуванні чи розпорядженні яких перебуває земельна ділянка по вул. Нагірна, 18/16 у Шевченківському районі м. Києва площею 0,2946 га (кадастровий номер :91:078:0006) та недобудований об`єкт нерухомості, розміщений на ній - ЖК «Henesi House», державним та приватним органам, установам, підприємствам та організаціям розпоряджатися ними буд- яким чином, у тому числі вчиняти будь-які дії, пов`язані з видачою чи реєстрацією документів, виділом, поділом, реєстрацію а перереєстрацію прав власності на земельну ділянку по вул. Нагірна 18/16 у Шевченківському районі м. Києва площею 0,2946 га (кадастровий номер :91:078:0006) та об`єкт незавершеного будівництва (ЖК «Henesi House»), накладену відповідно до ухвали слідчого судді Голосіївського районного суду міста Києва ОСОБА_4 від 03.01.2019.

Скасувати заборону, щодо проведення будь-яких будівельних, земельних, шляхових та інших робіт на земельній ділянці площею 0,2946 га (кадастровий номер :91:078:0006) по вул. Нагірній, 18/16 у Шевченківському районі м. Києва, яка надана в користування ОК «ЖБК «Нагірна 18/16» на підставі рішення Київської міської ради №231/1235 від 06.10.2016 та договору оренди ділянки від 24.03.2017 та належить на праві власності територіальній громаді міста Києва в особі Київської міської ради () на підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень індексний номер: 26635420 від 01.12.2015 та на об`єкті незавершеного будівництва (ЖК «Henesi House»), накладену відповідно до ухвали слідчого судді Голосіївського районного суду міста Києва ОСОБА_4 від 03.01.2019.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1