печерський районний суд міста києва
Справа № 757/2039/19-к
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 січня 2019 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Печерського районного суду міста Києва судове провадження за клопотанням прокурора другого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням військової прокуратури Центрального регіону України ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0000075 від 26.12.2018, про арешт майна, -
В С Т А Н О В И В :

18.01.2019 у провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання прокурора другого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням військової прокуратури Центрального регіону України ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0000075 від 26.12.2018, про арешт майна підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН НОМЕР_1 , паспорт громадянина України НОМЕР_2 , а саме: житловий будинок, загальною площею (кв.м): 83.0, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер майна 35487287).
Згідно з нормою ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.
22 січня 2019 року, до початку розгляду клопотання, стороною кримінального провадження, якою подано вказане клопотання, подала заява про розгляд клопотання у його відсутність, також, прокурором у заяві зазначено, що клопотання підтримує в повному обсязі, із підстав, наведених у ньому та просить слідчого суддю задовольнити вказане клопотання.
На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України, клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.
Частиною 1 статті 172 КПК України передбачено окрім іншого, що неприбуття слідчого, прокурора у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.
Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, суд визнав можливим прийняти рішення по суті клопотання у відсутність не з`явившихся осіб, оскільки їх не прибуття не перешкоджає розгляду клопотання на підставі наданих доказів.
Вивчивши клопотання та докази, якими обґрунтовується клопотання, надходжу до наступних висновків.
З матеріалів клопотання вбачається, що Досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000075 від 26.12.2018 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України здійснюється слідчими територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованому у м. Києві.
Військовою прокуратурою Центрального регіону України здійснюється нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням у вказаному кримінальному провадженні.
Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 займається приватною адвокатською практикою на підставі свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю № 3384/10 виданим 19.07.2007 Київською обласною Кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури.
20.12.2018 ОСОБА_4 укладено з ОСОБА_5 договір № 4/12 «Про надання правових послуг адвоката» (далі Договір) строком на 3 роки.
Відповідно до п. 1 Договору ОСОБА_4 приймає на себе зобов`язання представляти інтереси ОСОБА_6 на надавати останньому правову допомогу у цивільних, кримінальних, адміністративних справах, про адміністративні правопорушення з усіма правам сторони, третьої сторони, потерпілого, тощо.
Того ж дня, ОСОБА_4 видано ордер серії КС № 389215 на ім`я ОСОБА_6 щодо представлення інтересів останнього в Управління захисту економіки в Київській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України.
Однак, ОСОБА_4 , будучи адвокатом та надаючи правову допомогу ОСОБА_6 , з метою забезпечення уникнення останнім адміністративної відповідальності за вчинення адміністративних правопорушень, пов`язаних з корупцією, передбачених ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, вирішив стати на злочинний шлях, вчинивши корупційний злочин за наступних обставин.
Встановлено, що в грудні 2018 року у ході проведення начальником сектору протидії корупції Управління захисту економіки в Київській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України ОСОБА_7 перевірки антикорупційного законодавства, виявлено порушення з боку директора Державного підприємства та депутата Київської обласної ради ОСОБА_6 , яке полягало у неподанні повідомлення про суттєві зміни в майновому стані, які виникли у зв`язку з придбанням у власність автомобіля в 2017 році, а також, у отриманні за період 2018 року грошових премій на посаді директора Державного підприємства, на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб. Зокрема, 20.01.2017 ОСОБА_6 придбав автомобіль «Toyota Land Cruiser HZJ100L» VIN НОМЕР_3 вартістю 483 539 грн.
Відповідно до п. 6 п. 14 публічної частини Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування ОСОБА_6 у поданій ним декларації за 2017 рік вказав наявність у нього у власності зазначеного транспортного засобу, а також вказав видатки в сумі 483 539 грн. витрачених на його придбання.
Разом з цим, ОСОБА_6 у десятиденний строк не повідомив письмово Національне агентство з питань запобігання корупції про вищезазначені суттєві зміни у майновому стані та не вніс відповідні відомості до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.
17.12.2018 у другій половині дня ОСОБА_7 попередньо домовившись з ОСОБА_6 про зустріч прибув до приміщенні автосалону «Тойота Центр Київ Автосаміт» за адресою: м. Київ, Столичне шосе, 90, з метою отримання пояснень від останнього, щодо неподання ним повідомлень про вищезазначені суттєві зміни в майновому стані.
Після чого, перебуваючи за вищезазначеною адресою ОСОБА_6 в ході розмови з ОСОБА_7 повідомив, що надавати пояснення та підписувати будь-які документи, буде виключно в присутності свого адвоката ОСОБА_4 .
В подальшому, 21.12.2018 о близько 10.00 год., ОСОБА_4 зателефонував до ОСОБА_7 з номеру телефону НОМЕР_4 та запропонував зустрітись наступного дня з приводу надання письмових пояснень ОСОБА_6 , інтереси якого він представляє, щодо неподання ним повідомлень про суттєві зміни в майновому стані, які виникли у зв`язку з придбанням у власність автомобіля автомобіль «Toyota Land Cruiser HZJ100L» в 2017 році, а також отриманні за період 2018 року грошових премій, на посаді директора Державного підприємства.
22.12.2018 в першій половині дня ОСОБА_4 , прибув до службового кабінету ОСОБА_7 що знаходиться в приміщенні Управління захисту економіки в Київській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України по вул. Межигірська, 8 у м. Києві, де ході розмови повідомив, що є адвокатом ОСОБА_6 на підтвердження чого надав договір та ордер.
Разом з цим, в ході вказаної зустрічі ОСОБА_4 діючи умисно, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, запропонував надати службовій особі, яка займає відповідальне становище, а саме, начальнику сектору протидії корупції Управління захисту економіки в Київській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України майору поліції ОСОБА_7 неправомірну вигоду, у вигляді талонів на паливо в розмірі 500 літрів або еквівалент у грошових коштах - доларах США за нескладання протоколів про адміністративні правопорушення, пов`язаних з корупцією, передбачених ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, відносно ОСОБА_6 , інтереси якого він представляє, та відповідно не притягнення останнього в подальшому судом до адміністративної відповідальності.
Одразу після цього, ОСОБА_7 про зазначені вище протиправні дії ОСОБА_4 повідомив правоохоронні органи та надалі діяв під їх контролем з метою викриття злочинної діяльності останнього.
03.01.2019 о близько 12 год. 00 хв., ОСОБА_4 продовжуючи свій злочинний умисел спрямований на надання неправомірної вигоди службовій особі, яка займає відповідальне становище, з власного мобільного телефону НОМЕР_4 використовуючи мобільний додаток «Viber» направив повідомлення ОСОБА_8 з пропозицією зустрітись наступного дня, на що останній діючи під контролем правоохоронних органів, з метою викриття ОСОБА_4 у його протиправній діяльності погодився.
04.01.2019 о близько 11.00 год., ОСОБА_8 за пропозицією ОСОБА_4 зайшов до приміщення піцерії «Челентано» по вул. Спаській, 9А в м. Києві та сів за стіл до ОСОБА_4 .
Під час зустрічі ОСОБА_4 діючи умисно, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, підтвердив оголошену ним 22.12.2018 пропозицію надати службовій особі, яка займає відповідальне становище, а саме, начальнику сектору протидії корупції Управління захисту економіки в Київській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України майору поліції ОСОБА_7 неправомірну вигоду, визначивши її в розмірі 1000 доларів США (що згідно офіційного курсу НБУ становить 27688 грн.) за нескладання протоколів про адміністративні правопорушення, пов`язані з корупцією, передбачені ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, відносно ОСОБА_6 , інтереси якого він представляє та відповідно не притягнення його в подальшому судом до адміністративної відповідальності.
Надалі, 09.01.2019 близько 17 год. 00 хв. ОСОБА_4 попередньо домовившись по телефону, зустрівся з ОСОБА_7 у приміщенні піцерії «Челентано» по вул. Спаській, 9А в м. Києві, де, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, близько 17 год. 00 хв. надав начальнику сектору протидії корупції Управління захисту економіки в Київській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України майору поліції ОСОБА_7 грошові кошти в сумі 900 доларів США (в якості неправомірної вигоди за нескладання протоколів про адміністративні правопорушення, пов`язані з корупцією, передбачені ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, відносно ОСОБА_6 , інтереси якого він представляє).
Таким чином, ОСОБА_4 підозрюється у наданні неправомірної вигоди службовій особі, яка займає відповідальне становище, за невчинення службовою особою в інтересах третьої особи будь-якої дії з використанням наданого їй службового становища, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України.
09.01.2018 ОСОБА_4 затримано в порядку ст. 208 КПК України та повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України.
Прокурор вказує, що в ході здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000075 встановлено, що згідно інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта, підозрюваному ОСОБА_4 на праві приватної власності належить: житловий будинок, загальною площею (кв.м): 83.0, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер майна 35487287).
Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи.
Кримінальна відповідальність за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 369 КК України передбачає в якості додаткового виду покарання конфіскацію майна.
Згідно ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 КПК України); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Таким чином, слідчий суддя приходить до висновків, що з метою забезпечення можливої конфіскації майна ОСОБА_4 та недопущення його відчуження, вбачається наявність правових підстав для накладення арешту на майно ОСОБА_4 .
На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 107, 117, 131, 132, 171173, 309 КПК України, слідчий суддя, -
У Х В А Л И В :

Клопотання прокурора другого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням військової прокуратури Центрального регіону України ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0000075 від 26.12.2018, про арешт майна задовольнити.
Накласти арешт на майно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ІПН НОМЕР_1 , паспорт громадянина України НОМЕР_2 , а саме: житловий будинок, загальною площею (кв.м): 83.0, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер майна 35487287), заборонити будь-яким чином відчужувати вищезазначене майно, за винятком користування даним житловим будинком.
Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.
Зобов`язати слідчого/прокурора у кримінальному провадженні передати ухвалу особі, на майно якої, накладено арешт.
Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.
Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.
Слідчий суддя ОСОБА_9