печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
04 січня 2019 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання ТОВ «БУДКОМРЕЗЕРВ» в особі директора ОСОБА_3 про скасування арешту майна,

В С Т А Н О В И В :
В провадження слідчого судді надійшло клопотання ТОВ «БУДКОМРЕЗЕРВ» в особі директора ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0001760 від 31.05.2017 року.

На обґрунтування клопотання заявник зазначив, що ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 21.09.2018 (справа № 757/46326/18) накладений арешт на грошові кошти ТОВ «БУДКОМРЕЗЕРВ», які знаходяться на банківських рахунках.

На думку заявника арешт на грошові кошти ТОВ «БУДКОМРЕЗЕРВ» накладено необґрунтовано та при винесенні ухвали слідчим суддею не повністю досліджено обставини.

У зв`язку з цим, заявник, посилаючись на ст. 174 КПК, просив скасувати арешт, накладений на грошові кошти.

У судове засідання заявник не з`вився, разом з тим від представника ТОВ «БУДКОМРЕЗЕРВ» ОСОБА_4 надійшла заява про розгляд клопотання про скасування арешту майна за їх відсутності.

Прокурор в судове засідання також не з`явився, однак надав на адресу суду копію постанови прокурора від 19.12.2018 року, з якої вбачається, що підслідність у кримінальному провадженні №0001760 від 31.05.2017 року визначено за СУ ГУ НП у Харківській області.

Слідчий суддя, вивчивши в нарадчій кімнаті матеріали клопотання, дійшов висновку про наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК арештом майна є тимчасове позбавлення права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно, з-поміж іншого, є доказом злочину, підлягає стягненню з юридичної особи як отримана неправомірна вигода.

Завданням арешту майна, зокрема, є запобігання можливості його приховування, зникнення, використання, передачі, відчуження.

Водночас, відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів, у такому випадку арешт накладається на майно за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК.

Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК арешт майна може бути скасований за клопотанням власника майна за умови, що останній доведе, що у подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладений необґрунтовано.

Відповідно до вимог кримінального процесуального законодавства України, слідчий суддя розглядає клопотання та заяви під час досудового розслідування в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Як вбачається з постанови прокурора вдділу Генеральної прокуратури України ОСОБА_5 від 19.12.2018 року, підслідність у кримінальному провадженні № 0001760 від 31.05.2017 змінено та остання спрямована до СУ ГУ НП у Харківській області для організації виконання.

Оскільки підслідність кримінального провадження змінена, органом досудового розслідування у кримінальному провадженні є СУ ГУ НП у Харківській області, що знаходиться поза межами територіальної юрисдикції Печерського районного суду м. Києва, відтак слідчий суддя не знаходить правових підстав для розгляду даного клопотання по суті та відповідно його задоволення.

На підставі викладеного, керуючись ст. 75, 76, 81, 309 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В :
У задоволенні клопотання ТОВ «БУДКОМРЕЗЕРВ» в особі директора ОСОБА_3 про скасування арешту майна - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1