н/п 1-кс/640/4381/19
"04" квітня 2019 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря - ОСОБА_2 ,
в с т а н о в и в :
01.04.2019 року до Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання старшого слідчого СВ Київського ВП ГУ НП в Харківській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Харківської місцевої прокуратури № 2 юристом 1 класу ОСОБА_4 , про зміну місця зберігання арештованого майна - токарного верстату з ЧПК DOOSAN «LYNX220LM», належного на праві власності ОСОБА_5 .
11.09.2018 року ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 11.09.2018 накладено арешт на токарний верстат з ЧПК DOOSAN «LYNX220LM», із забороною ОСОБА_5 відчужувати та будь-яким способом змінювати вказаний токарний верстат.
Слідчий зазначає, що ОСОБА_6 10.01.2019. звернувся з клопотанням та просить застосувати арешт майна - токарного верстату з ЧПК «LYNX220LM», який на теперішній час знаходиться у власності ОСОБА_5 , зберігається за адресою: АДРЕСА_1 на території ДП «Харківський електромеханічний завод» та передати верстат на його зберігання.
Слідчий вважає, що з метою збереження речових доказів, а також запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження, необхідно змінити місце зберігання токарного верстату, який на теперішній час знаходиться у власності ОСОБА_5 , зберігається за адресою: АДРЕСА_1 на території ДП «Харківський електромеханічний завод» вилучити його з користування ОСОБА_5 та передати його на зберігання потерпілому ОСОБА_6 .
В судове засідання слідчий не з`явився, надав заяву з проханням розглядати клопотання у його відсутність, підтримав подане клопотання, просив його задовольнити.
Власники майна ОСОБА_5 в судове засідання не викликався.
Слідчий суддя, дослідивши надані докази, встановив наступне.
Згідно до витягу з ЄРДР, до Київського ВП ГУНП в Харківській області надійшла заява ОСОБА_6 про те, що під час ліквідації ТОВ «Гідрофома» і розподілу майна, відносно нього були вчинені шахрайські дії.
11.09.2018 року ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова накладено арешт на токарний верстат з ЧПК DOOSAN «LYNX220LM», із забороною його власнику ОСОБА_5 відчужувати та будь-яким способом змінювати вказаний токарний верстат.
Підставами звернення з клопотанням до слідчого судді, слідчий зазначає звернення 10.01.2019 р. ОСОБА_6 з клопотанням про арешт майна - токарного верстату з ЧПК «LYNX220LM», який на теперішній час знаходиться у власності ОСОБА_5 , зберігається за адресою: АДРЕСА_1 на території ДП «Харківський електромеханічний завод» та передати верстат на зберігання останнього.
Метою зверненням з клопотанням слідчий зазначає вилучення верстату з користування ОСОБА_5 та передачу його на зберігання потерпілому ОСОБА_6 з можливістю збереження речових доказів, а також запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження, необхідно змінити місце зберігання токарного верстату.
З фабули внесених до ЄРДР відомостей вбачається, що до Київського ВП ГУНП в Харківській області надійшла заява ОСОБА_6 про те, що під час ліквідації ТОВ «Гідрофома» і розподілу майна, відносно нього були вчинені шахрайські дії.
Підставами для внесення цих відомостей до ЄРДР стала заява потерпілого ОСОБА_6
11.09.2018 року ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова за клопотання слідчого накладено арешт на токарний верстат з ЧПК DOOSAN «LYNX220LM», із забороною його власнику ОСОБА_5 відчужувати та будь-яким способом змінювати вказаний токарний верстат.
Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Саме такий захід судом був прийнятий та накладено арешт на токарний верстат.
При винесені зазначеної ухвали суд керувався вимогами ст. 98, ч. 5 ст. 132, ст. 170 КПК України.
В порушення вимог ч. 5 ст. 132 КПК України, надані суду матеріали, що додані слідчим до клопотання, не містять належних та допустимих доказів в підтвердження та обґрунтування викладених слідчим доводів та висновків щодо можливості власником токарного верстату ОСОБА_5 його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Ані матеріали долучені до клопотання, ані саме клопотання слідчого не містить даних в обґрунтування правових підстав зміни місця зберігання арештованого майна. Доводів в обґрунтування обставин визначених ст.ст.170, 171 КПК України, які мають значення для прийняття рішення про зміну місця зберігання арештованого майна, клопотання не містить, відтак, слідчим не доведено необхідності зміни його місця зберігання.
В силу ст. 41 Конституції України, ст. 1 протоколу № 1 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна фізична та юридична особа має право володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше, ніж на користь суспільства і на умовах, передбачених Законом або загальними принципами міжнародного права.
Стаття 1 Першого протоколу до Європейської конвенції гарантує право на вільне володіння своїм майном, яке звичайно називається правом на власність.
Крім того, відповідно до практики Європейського суду, для того, щоб втручання в право власності вважалося допустимим, воно повинно служити не лише законній меті в інтересах суспільства, а повинна бути розумна співмірність між використовуваними інструментами і тією метою, на котру спрямований будь-який захід, що позбавляє особу власності. Розумна рівновага має зберігатися між загальними інтересами суспільства та вимогами дотримання основних прав особи (рішення у справі АГОСІ проти Об`єднаного Королівства). Тобто заходи щодо обмеження права власності мають бути пропорційними щодо мети їх застосування.
Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи.
За змістом положень ч.1 ст.173 КПК України, обов`язок надання доказів необхідності арешту покладений на особу, яка подає клопотання про арешт майна, а слідчий суддя зобов`язаний відмовляти у задоволенні цього клопотання в разі, якщо доказів про необхідність арешту майна не буде надано автором клопотання.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 7, 98, 132, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,-
Ухвала може бути оскаржена до Харківського Апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя - ОСОБА_1