н/п 1-кс/640/6399/18
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"02" липня 2018 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря ОСОБА_2 ,
представника заявника адвоката ОСОБА_3 ,
встановив:
Вважає в подальшому застосуванні арешту відпала по треба.
Представник заявника - адвокат ОСОБА_3 в судовому засіданні просив дане клопотання задовольнити, клопотання заявника підтримує в повному обсязі.
Старший слідчий в ОВС СУ ГУНП в Харківській області ОСОБА_13 , в судове засідання не з`явився, до суду надав заяву про розгляд клопотання у його відсутність, проти задоволення клопотання заперечує. В запереченнях повідомив, що на теперішній час досудове розслідування триває, ухвалою слідчого судді Червонозаводського районного суду м. Харкова від 30.10.2015 року накладено арешт на вище вказану квартиру, у кримінальному провадженні визнано потерпілим ОСОБА_12 , статус ОСОБА_4 , визначено, як свідок. Досудове розслідування здійснюється за фактом шахрайського заволодіння квартирами померлої ОСОБА_14 , а не за фактом заволодіння коштами чи майном ОСОБА_4 , тому остання у даному кримінальному провадженні не є особою, відносно якої вчинено кримінальне правопорушення, крім того, згідно висновку судової почеркознавчої експертизи довіреність, згідно якої були продані квартири померлої, підроблена, а саме підписи ОСОБА_14 виконані не нею, а іншою особою, що свідчить про нікчемність правочинів з продажу квартир потерпілих та не надання згоди на їх продаж.
Слідчий суддя, вислухавши доводи представника заявника, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного.
Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Як передбачено ч.1 ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
Згідно ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, набуті кримінально протиправним шляхом.
В ухвалі слідчого судді Червонозаводського районного суду м. Харкова від 30.10.2015 року, зазначено, що квартира АДРЕСА_1 , набута в результаті вчинення кримінального правопорушення, а саме шахрайським шляхом. Тому, виникла необхідність накладення арешту, шляхом заборони відчуження.
Відповідно до вимог ст.ст. 214, 223 КПК України, після внесення повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, слідчий або прокурор розпочинають досудове розслідування, виконують слідчі (розшукувані) дії спрямовані на отримання (збирання) доказів. Повідомлення про підозру, відповідно до 276 КПК України, здійснюється тільки за наявності достатніх доказів для підозри особи у вчинені кримінального правопорушення.
Як слідчим суддею встановлено в судовому засіданні, слідчі дії в обсязі, необхідному для встановлення об`єктивної істини по справі, тривають.
Обставини, встановлені ухвалою слідчого судді від 30.10.2015 р. при розгляді клопотання про арешт майна, не змінилися, а саме те, що арештоване майнонабуте в результаті вчинення кримінального правопорушення, а саме шахрайським шляхом, а також у зв`язку з необхідністю виключити можливість протиправно відчуження вказаним об`єктом нерухомості.
Крім того, у вказаному кримінальному провадженні визнаний потерпілим ОСОБА_12 .
В ході досудового розслідування зазначеного епізоду кримінального правопорушення не встановлено завдання моральної, фізичної або майнової шкоди іншій особі.
Крім того досудове розслідування здійснюється за фактом шахрайського заволодіння квартири померлої ОСОБА_15 , а не за фактом заволодіння коштами будь-яких осіб в тому числі заявниці ОСОБА_4 , яка придбала квартиру вже після вчинення шахрайського заволодіння нею.
Тому слідчий суддя не приймає до уваги посилання заявниці на відсутність доказів, які б доводили недобросовісність її як набувача нерухомого майна в ході слідства, а також посилання на ухвалу суду по цивільній справі, на підставі якої закрито провадження по справі за позовом ОСОБА_12 про визнання недійсним правочину.
З урахуванням викладеного, слідчий суддя вважає, що клопотання задоволенню не підлягає.
Керуючись ст.ст. 107, 174, 372 КПК України, слідчий суддя, -
ухвалив:
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя - ОСОБА_1