Справа № 175/1825/18
Провадження № 1-кс/175/528/18
У Х В А Л А
іменем України

29 травня 2018 року смт. Слобожанське

Дніпропетровський районний суд Дніпропетровської області у складі:

слідчого судді ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2

за участю прокурора ОСОБА_3

розглянувши клопотання слідчого СВ Дніпровського РВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 погоджене прокурором Дніпропетровської місцевої прокуратури №3 ОСОБА_3 про арешт майна, включаючи витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження № 0000519 від 05.05.2018 року, у рамках якого було подано клопотання,
В С Т А Н О В И В:

В обґрунтування свого клопотання слідчий посилається на те, що 05.05.2018 року при відпрацюванні Дніпровського району співробітниками дільничних офіцерів поліції сектору превенції Дніпровського РВП ДВГІ ГУНП за адресою: Дніпропетровська область, Дніпровський район, с. Обухівка, Пушкінський спуск, буд. № 9, було виявлено пункт прийому металобрухту кольорових і чорних металів.

05.05.2018 року дані відомості було внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000519, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 213 КК України.

Відповідно до рапорту дільничного офіцера поліції сектору превенції Дніпровського РВП ДВП ГУНП в Дніпропетровській області, лейтенанта поліції ОСОБА_5 , встановлено, що під час відпрацювання території Дніпровського району, Дніпропетровської області, в ході візуального огляду території домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , за місцем мешкання ОСОБА_6 , 1965 р.н, та ОСОБА_7 , 1961 р.н.. встановлено, що за вищевказаною адресою здійснюється прийом лому чорних металів. 24.05.2018 року під час проведення слідчої дії, обшуку було задокументовано незаконну протиправну діяльність, а саме порушення порядку здійснення операцій з металобрухтом, гр. ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під час якого вилучено майно, яке фактично є речовими доказами у кримінальному провадженні. Арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема для збереження речових доказів.

Суд, розглянувши клопотання та дослідивши додані до нього документи, а також заслухавши думку прокурора, який підтримав клопотання, встановив наступне.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його. Відповідно до ч. 3 даної статті арешт може бути накладено на нерухоме і рухоме майно, майнові права інтелектуальної власності, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, цінні папери, корпоративні права, які перебувають у власності у підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, і перебувають у нього або в інших фізичних, або юридичних осіб, а також які перебувають у власності юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, з метою забезпечення можливої конфіскації майна, спеціальної конфіскації або цивільного позову.

Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та справедливого рішення слідчий суддя, згідно ст. ст. 94, 132, 173 КПК України, повинен врахувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього конфіскації, в тому числі і спеціальної, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.

Відповідні дані мають міститися і у клопотанні слідчого чи прокурора, який звертається з проханням арештувати майно, оскільки відповідно до ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

Відповідно до ч.1,2 ст.171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач. У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, що підтверджують право власності на майно, що належить арештувати. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Відповідно до ч.2 ст.172 КПК України клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Згідно ч.3 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) достатність доказів, що вказують на вчинення особою кримінального правопорушення; 3) розмір можливої конфіскації майна, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та цивільного позову; 4) наслідки арешту майна для інших осіб; 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Відповідно до ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей, тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Відповідно до ст.170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи, а також гроші у будь-якій валюті готівкою або безготівковій формі, що знаходяться на банківський рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, за наявності достатніх підстав вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

В судовому засіданні встановлено, що метою застосування арешту тимчасово вилученого майна є збереження речових доказів. Оцінюючи встановлені в судовому засіданні обставини, завдання арешту майна, як виду заходу забезпечення кримінального провадження, наслідки, які матиме накладення арешту на вказане майно, вважає за необхідне накласти арешт на зазначене слідчим майно.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.170, 172, 173 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В :
Клопотання слідчого Дніпровського РВП Дніпровського ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на речові докази у кримінальному провадженні № 0000519, у вигляді заборони розпорядження та користування майном, а саме на:

- ваги металеві механічні з вимірювальною планкою РП 200 Ш ВМ «від 5 кг.» 1 одиниця 100г.

- відро оцинковане з металобрухтом (цвяхи, дріт, різноманітні запчастини чорного брухту, демонтовані орієнтовно з агрегатів, двигунів),

- лист металу приблизною довжиною їм. шириною 40 см.

- фрагмент арматури (орієнтовно прути) в кількості 3 шт. довжиною 1 м. 20 см.

-4 велосипедних колеса зі спицями, в розібраному стані

- відро металеве з металобрухтом (цвяхи, дріт, інструменти)

- 14 поліетиленових мішків з металобрухтом різного походження (брухт чорного металу) орієнтовно промислового походження

- металеві пластини в кількості 6 шт., вкриті шаром іржі, розмірами 50x50 см.

- 5 металевих квадратних форм, зварених між собою з металевого профілю

- 1 металева труба довжиною 2,5 м.

- квадратний металевий короб, пофарбований в чорний колір (орієнтовно піддон) приблизними розмірами їм. 40 см.

- 1 запчастина від холодильника з чорною ручкою, білого кольору (орієнтовно двері)

- 2 металевих бильця від металевого ліжка, виготовлені з металу світлого кольору

- 6 металевих пластин пофарбованих в білий колір, з шаром іржі

- 4 металевих профілю товщиною 3 мм., довжиною приблизно 1 м. кожний

-4 металеві решітки розміром 50см.х45см. -2 каструлі білого кольору, об`ємом 6 л.

-1 металевий профіль, товщиною 3 мм., довжиною 2 м. 60 см.

- сітка з капронової нитки з металобрухтом (орієнтовно запчастини круглої форми від двигунів та агрегатів).

-1 металева груба пофарбована в світло-коричневий колір, Г-образної форми.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого Дніпровського РВП Дніпровського ВП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 .

Роз`яснити, що згідно ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Дніпропетровської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1