Провадження № 322/1079/18
Справа № 1-кс/322/393/18
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 жовтня 2018 року смт. Новомиколаївка

Слідчий суддя Новомиколаївського районного суду Запорізької області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого СВ Новомиколаївського відділення поліції Пологівського відділу поліції ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_3 про арешт майна,

в с т а н о в и в:

Слідчий СВ Новомиколаївського відділення поліції Пологівського відділу поліції ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_3 звернувся до суду із клопотанням, в якому вказує, що 18 жовтня 2018 року, близько 13 години 20 хвилин, на вул. Українській в смт. Новомиколаївка Новомиколаївського району Запорізької області, сталося зіткнення легкового автомобіля ЗАЗ 1102, реєстраційний номер НОМЕР_1 , під керуванням ОСОБА_4 , та скутера Honda, під керуванням ОСОБА_5 , внаслідок чого остання отримала тілесні ушкодження.
18 жовтня 2018 року, під час огляду місця дорожньо-транспортної пригоди, у ОСОБА_4 було вилучено автомобіль ЗАЗ 1102, реєстраційний номер НОМЕР_1 , у ОСОБА_5 було вилучено скутер Honda.
За даним фактом 19 жовтня 2018 року було розпочато досудове розслідування за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України.
В клопотанні слідчий, з метою збереження речових доказів, просить накласти арешт на вищевказаний автомобіль.
Слідчий СВ Новомиколаївського відділення поліції Пологівського відділу поліції ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, в заяві просить клопотання розглянути у його відсутність, його неявка, відповідно до частини першої статті 172 КПК України, не перешкоджає розгляду клопотання.
Особа, у володінні якої знаходиться майно, зазначене в клопотанні ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився, в заяві просить клопотання розглянути у його відсутність, його неявка, відповідно до частини першої статті 172 КПК України, не перешкоджає розгляду клопотання.
Вивчивши додані до клопотання матеріали слідчий суддя вважає його таким, що підлягає задоволенню.
Згідно ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно з витягом із Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження № 0000347, внесено відомості про вчинення злочину, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України.
Вказаний у клопотанні автомобіль може містити на собі сліди дорожньо-транспортної пригоди, а тому являється речовим доказом, перебуває у володінні ОСОБА_4 , може мати доказове значення у кримінальному провадженні. Накладення арешту на вказане майно не потягне за собою негативних наслідків для його володільця. Без накладення арешту на майно існує реальна загроза його втрати.
Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Частиною 4 ст. 173 КПК України передбачено, що у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.
В клопотанні слідчим не зазначено, який саме спосіб арешту майна він просить застосувати.
Під час вирішення питання про наявність підстав для позбавлення володільця права користування вилученим майном, як заходу забезпечення кримінального провадження, слідчий суддя також враховує практику Європейського суду з прав людини, яка визначає, що ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод спрямована не тільки на захист особи (юридичної особи) від будь-якого посягання держави на право володіти своїм майном, але також зобов`язує державу вживати необхідних заходів, спрямованих на захист права власності. Зазначена правова позиція сформульована Європейським судом з прав людини у справі "Броньовський проти Польщі" від 22 червня 2004 року.
У рішеннях Європейського суду з прав людини у справах "Амюр проти Франції", "Колишній король Греції та інші проти Греції", "Малама проти Греції", "Україна-Тюмень проти України", "Спорронг та Льонрот проти Швеції" констатовано, що перша та найважливіша вимога ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод полягає в тому, що будь-яке втручання публічної влади в право на мирне володіння майном має бути законним. Крім того, верховенство права, один із фундаментальних принципів демократичного суспільства, є наскрізним принципом усіх статей Конвенції. Також Європейський суд з прав людини нагадує, що втручання в право на мирне володіння майном повинно бути здійснено з дотриманням "справедливого балансу" між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи. Зокрема, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, якої прагнуть досягти через вжиття таких заходів.
Позбавлення ОСОБА_4 права користування автомобілем, який необхідний йому для забезпечення потреб сім`ї, на тривалий строк, є явно не співрозмірним з обмеженнями, які він буде нести.
Враховуючи вищевказане слідчий суддя вважає, що найменш обтяжливим способом арешту майна є передача його на зберігання володільцю та заборона його відчуження та ремонту, без позбавлення права ним користуватися.
На підставі вищевказаного слідчий суддя вважає необхідним накласти арешт на вказане у клопотанні майно.

Керуючись ст. 170, 172, 173 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в:

Накласти арешт на належний ОСОБА_6 легковий автомобіль ЗАЗ 1102, реєстраційний номер НОМЕР_1 , червоного кольору, який перебуває у володінні ОСОБА_4 , і який знаходиться в Новомиколаївському відділенні поліції Пологівського відділу поліції ГУНП в Запорізькій області, передавши його на зберігання ОСОБА_4 , заборонивши його відчуження та ремонт.
Ухвала підлягає негайному виконанню.
Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Запорізької області протягом п`яти днів з дня її оголошення. Особи, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Слідчий суддя ОСОБА_1