Справа № 188/609/18
Провадження № 1-кс/188/145/2018
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 травня 2018 року Слідчий суддя Петропавлівський районний суд Дніпропетровської області ОСОБА_1 , розглянувши матеріали клопотання представника - адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту на майну .

ВСТАНОВИВ:

07.05.2018 р. до Петропавлівського районного суду Дніпропетровської області надійшло вищезазначене клопотання , в якому викладаються фактичні обставини справи , правове обгрунтування та ставиться питання про скасування арешту майна , а саме - житлового будинку АДРЕСА_1 вартістю 20368 грн. , що належав на праві власності ОСОБА_4 , згідно свідоцтва про право власності , виданим 06.07.1987 р. на підставі рішення виконкому Петропавлівської селищної ради народних депутатів від 26.06.1987 р і записано в реєстрову книгу Павлоградського БТІ за № 28-94 06.07.1987 р.

Вирішуючи питання про подальший рух справи , суд вважає , що у відкритті провадження слід відмовити в силу наступного .

Звертаючись до суду представник посилається на норми ч.1 ст. 174 КПК України ( 2012 р. )

Відповідно до вимог ч.1 ст. 174 КПК України ,підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Разом з тим, відповідно до п.9 розділу ХІ Перехідних положень до КПК України 2012 р. запобіжні заходи, арешт майна, відсторонення від посади під час дізнання та досудового слідства до дня набрання чинності цим кодексом, продовжують свою дію до моменту їх зміни, скасування чи припинення у порядку, що діяв до набрання чинності цим Кодексом.

В клопотанні зазначається , що вирком Петропавлівського районного суду Дніпропетровської області від 24.05.2000 р. по справі № 1-31 ОСОБА_4 був засуджений до позбавлення волі. Вирок набрав законної сили.

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 помер , що підтверджується відповідним свідоцтвом про смерть.

Також встановлено , що в ході досудового розслідування по вищезазначеній кримінальній справі постановою ДВС Петропавлівського РУЮ по примусовому виконання виконавчого листа № 1-31 виданого Петропавлівським районним судом Дніпропетровської області накладено арешт на жилий будинок АДРЕСА_1 , що належав підсудному ОСОБА_4 .

Таким чином, вирішуючи питання про можливість відкриття провадження за вищевказаним клопотанням про скасування арешту з майна, який був накладений в порядку КПК України ( 1960 року ) , суд вважає за необхідне у відкритті провадження відмовити.

При цьому суд вважає за необхідне зазначити, що згідно п. 1 Постанови Пленуму ВССУ «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» №5 від 03 червня 2016 року за наявності кримінального провадження власник чи інший володілець майна може звернутися до суду за захистом свого порушеного, невизнаного чи оспорюваного права власності у загальному порядку. Після підтвердження цього права зазначена особа, як і титульний власник майна, у тому числі й особа, яка не є учасником кримінального провадження, має право на звернення з клопотанням про скасування арешту та вирішення інших питань, які безпосередньо стосуються її прав, обовязків чи законних інтересів, у порядку, передбаченому статтями 174, 539 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК), до суду, що наклав арешт чи ухвалив вирок. При цьому згідно з пунктом 9 розділу XI «Перехідні положення» КПК питання про зняття арешту з майна, накладеного під час дізнання або досудового слідства до дня набрання чинності цим Кодексом, вирішується в порядку, що діяв до набрання чинності цим Кодексом.

КПК України від 13.04.2012 р. набрав чинності 19 листопада 2012 року.

Процесуальне рішення стосовно спірного будинку ухвалене під час дії КПК України 1960 року.

Отже, усі питання щодо скасування обмежень на майно, що належить особі, яка не є (не була) учасником кримінального провадження мають бути розглянуті відповідно до положень того закону, який діяв на час ухвалення рішення, яким, на думку особи, порушено (обмежено) її право власності.

КПК України ( 1960 р. ) не передбачена процедура розгляду судом заяв про звільнення майна з-під арешту, поданих особами, які не є учасниками кримінального провадження та вважають себе власниками арештованого майна.

За таких обставин необхідно керуватися правовими висновками, наведеними у постанові ВСУ №6-26цс13 від 15 травня 2013 року, а також розясненнями наданими Пленумом Верховного Суду України у п.4 постанови «Про судову практику в справах про виключення майна з опису» від 27 серпня 1976 року № 6 в редакції від 30 червня 1978 року № 5.

Враховуючи викладене, слідчий суддя вважає, що розгляд клопотань про скасування арешту майна, який було накладено в порядку КПК України 1960 р. , не входить до повноважень слідчого судді.

На підставі зазначеного , керуючись п.9 розділу ХІ Перехідних положень до КПК України 2012 р., ч. 1 ст. 174 КПК України ( 2012 р. ) , слідчий суддя -

У Х В А Л И В :

Відмовити у відкритті провадження за клопотанням представника - адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту на майну .

Клопотання разом з додатками повернути представнику .

Ухвала може бути оскаржена на протязі пяти днів з моменту її проголошення , а представником , який не був присутній під час проголошення ухвали , протягом п"яти днів з дня отримання її копії до Апеляційного суду Дніпропетровської області.

Суддя ОСОБА_1