Справа № 502/825/18
УХВАЛА

23 травня 2018 року м. Кілія

Слідчий суддя Кілійського районного суду Одеської області ОСОБА_1
за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2

розглянувши в судовому засіданні клопотання слідчого

про проведення експертизи

В С Т А Н О В И В:

21.05.2018 року на розгляд слідчому судді Кілійського районного суду Одеської області ОСОБА_1 в порядку ст. 35 КПК України надійшло клопотання слідчого СВ Кілійського ВП Ізмаїльського ВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 про проведення експертизи у кримінальному провадженні, внесеному 20.05.2018 р. до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000296 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

В обґрунтування поданого клопотання слідчий зазначив, що 19.05.2018 р. приблизно о 21:30 ОСОБА_4 перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, знаходячись в одній з кімнат житлового будинку за місцем мешкання за адресою: АДРЕСА_1 , будучи обуреним на образу, яка виникла на ґрунті побутового конфлікту після спільного розпиття із своєю дружиною ОСОБА_5 , реалізовуючи злочинний умисел, направлений на протиправне позбавлення життя потерпілої, взяв зі столу кухонний ніж, яким завдав ОСОБА_5 , що в цей час лежала на ліжку, один удар ножем в передню поверхню грудей, від чого вона померла на місці.

За даним фактом 20.05.2018 р. відповідні відомості внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000296 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України та ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчинені відповідного кримінального правопорушення.

Для з`ясування психологічного стану підозрюваного слідчий у своєму клопотанні просить призначити у даному кримінальному провадженні амбулаторну судово-психіатричну експертизу, до проведення якої залучити експертів-психіатрів Одеської обласної психіатричної лікарні.

На вирішення експертам слідчий пропонує поставити наступні питання:

- Чи страждає підозрюваний ОСОБА_4 будь-якою психічною хворобою ? Якщо страждає, то чи міг він усвідомлювати свої дії, керувати ними при вчиненні зазначеного кримінального правопорушення ?

- Чи знаходився ОСОБА_4 в момент вчинення кримінального правопорушення у хворобливому стані та чи міг він усвідомлювати свої дії, керувати ними ?

- Чи є ОСОБА_4 душевнохворим і чи має він потребу у застосуванні до нього примусових заходів медичного характеру ?

Також слідчий просив надати дозвіл на направлення підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , для проведення амбулаторно судово-психіатричної експертизи строком на два місяці до Одеської обласної психіатричної лікарні та для дослідження експертам надати матеріали досудового слідства.

В судове засідання слідчий не з`явився, надавши заяву про розгляд клопотання за його відсутності.

Неприбуття слідчого відповідно до ч. 3 ст. 244 КПК України не перешкоджає розгляду клопотання.

Оголосивши клопотання та дослідивши додані на обґрунтування клопотання матеріали, проаналізувавши відповідні положення законодавства, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Відповідно до ч.1 ст. 242 КПК України експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, за дорученням слідчого судді чи суду, наданим за клопотанням сторони кримінального провадження або, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання.

При цьому згідно з п. 3 ч. 2 вказаної статті слідчий або прокурор зобов`язані звернутися з клопотанням до слідчого судді для проведення експертизи щодо визначення психічного стану підозрюваного за наявності відомостей, які викликають сумнів щодо його осудності, обмеженої осудності.
Згідно з ч. 1 ст. 243 КПК України експерт залучається за наявності підстав для проведення експертизи за дорученням слідчого судді чи суду, наданим за клопотанням сторони кримінального провадження.

Згідно з ч. 6 ст. 244 КПК України, слідчий суддя задовольняє клопотання, якщо особа, яка звернулася з відповідним клопотанням, доведе, що для вирішення питань, що мають істотне значення для кримінального провадження, необхідне залучення експерта.

Як зазначено в ст. 509 КПК України слідчий, прокурор зобов`язані звернутися з клопотанням до слідчого судді щодо залучення експерта (експертів) для проведення психіатричної експертизи у разі, якщо під час кримінального провадження будуть встановлені обставини, які дають підстави вважати, що особа під час вчинення суспільно небезпечного діяння була в неосудному або обмежено осудному стані або вчинила кримінальне правопорушення в осудному стані, але після його вчинення захворіла на психічну хворобу, яка позбавляє її можливості усвідомлювати свої дії або керувати ними. Такими обставинами, зокрема, є: 1) наявність згідно з медичним документом у особи розладу психічної діяльності або психічного захворювання; 2) поведінка особи під час вчинення суспільно небезпечного діяння або після нього була або є неадекватною (затьмарення свідомості, порушення сприйняття, мислення, волі, емоцій, інтелекту чи пам`яті тощо).
У разі необхідності здійснення тривалого спостереження та дослідження особи може бути проведена стаціонарна психіатрична експертиза, для чого така особа направляється до відповідного медичного закладу на строк не більше двох місяців. Питання про направлення особи до медичного закладу для проведення психіатричної експертизи вирішується під час досудового розслідування - ухвалою слідчого судді за клопотанням сторони кримінального провадження в порядку, передбаченому для подання та розгляду клопотань щодо обрання запобіжного заходу, а під час судового провадження - ухвалою суду.
Ухвала слідчого судді про направлення особи до медичного закладу для проведення психіатричної експертизи або відмова у такому направленні може бути оскаржена в апеляційному порядку.
Психіатрична експертиза може проводитись як в амбулаторному, так і в стаціонарному порядку. Причому згідно з п. 23 Порядку проведення судово-психіатричної експертизи, затвердженого Наказом Міністерства охорони здоров`я України від 08 жовтня 2001 року № 397, експерти, які проводять амбулаторну експертизу, у разі неможливості відповісти на всі поставлені перед ними запитання обґрунтовують висновок про необхідність проведення стаціонарної психіатричної експертизи. Із викладеного вбачається, що амбулаторна психіатрична експертиза є первинною стосовно стаціонарної психіатричної експертизи. Разом з тим у ч. 1 ст. 509 КПК сформульовано загальні обставини, за наявності яких слідчий, прокурор зобов`язані звернутись до слідчого судді за залученням експерта для проведення психіатричної експертизи.
Тобто у ч. 1 ст. 509 КПК вид цієї психіатричної експертизи не зазначається. Водночас виокремлення у ч. 2 ст. 509 КПК додаткової підстави для призначення стаціонарної експертизи необхідності здійснення тривалого спостереження та дослідження особи дозволяє зробити висновок про те, що у ч. 1 ст. 509 КПК йдеться саме про амбулаторну психіатричну експертизу. Тому, вирішуючи питання про направлення особи до медичного закладу для проведення стаціонарної психіатричної експертизи, слідчий суддя має керуватись висновком амбулаторної експертизи про необхідність здійснення тривалого спостереження та дослідження особи. На користь цієї позиції свідчить також те, що вирішення зазначеного питання потребує спеціальних знань у галузі психіатрії. Крім цього, вирішуючи питання про направлення особи до медичного закладу для проведення стаціонарної психіатричної експертизи, необхідно брати до уваги правові позиції ЄСПЛ, відповідно до яких тримання особи у психіатричному закладі без достатніх на те підстав є позбавленням свободи у значенні підпункту «е» пункту 1 статті 5 Конвенції (п. 67 рішення від 05 червня 2014 року у справі «Акопян проти України», п. 105 рішення від 17 квітня 2014 року по справі «Руденко проти України».. Поняття позбавлення свободи поєднує у собі як об`єктивний елемент, а саме тримання особи в обмежеому просторі протягом значного періоду часу, так і суб`єктивний елемент, тобто відсутність достовірної згоди особи на таке тримання (пп. 71 і 74 рішення від 16 червня 2005 року у справі «Шторк проти Німеччини»).

Крім того, згідно з вимогами ч. 2 ст. 509 КПК питання про направлення особи до медичного закладу для проведення психіатричної експертизи вирішується під час досудового розслідування ухвалою слідчого судді за клопотанням сторони кримінального провадження в порядку, передбаченому для подання та розгляду клопотань щодо обрання запобіжного заходу, а під час судового провадження ухвалою суду. З наведеного вбачається, що порядок розгляду питання про направлення особи для проведення психіатричної експертизи розглядається під час досудового розслідування за правилами глави 18 КПК, виключно з доведенням необхідності її проведення, при цьому для стаціонарної експертизи передумовою слід визначати результати амбулаторної експертизи.

Наведені висновки відповідають і практиці ЄСПЛ. Так, у пунктах 96, 97 рішення ЄСПЛ від 26 лютого 2015 року у справі «Заїченко проти України № 2» констатовано, що тримання під вартою особи, яка вважається психічно хворою, має відповідати цілям п. 1 ст. 5 Конвенції, що полягає у запобіганні позбавленню осіб свободи у свавільний спосіб, а також відповідати цілям обмеження, зазначеного в підпункті «е». У зв`язку з останнім ЄСПЛ наголошує, що відповідно до його усталеної практики особа не може вважатися «психічно хворою» та бути позбавленою свободи, якщо не дотримано трьох нижченаведених мінімальних умов: по-перше, об`єктивна медична експертиза повинна достовірно встановити, що особа є психічно хворою; по-друге, психічний розлад має бути таким, що обумовлює примусове тримання особи у психіатричній лікарні; по-третє, необхідність продовжуваного тримання у психіатричній лікарні залежить від стійкості захворювання (п. 39 рішення від24 жовтня 1979 року у справі «Вінтерверп проти Нідерландів»).

При цьому жодне позбавлення свободи особи, яка вважається психічнохворою, не може розглядатися як таке, що відповідає підпункту «е» п. 1 ст. 5 Конвенції, якщо воно було призначене без висновку медичного експерта. Це правило застосовується навіть якщо метою тримання заявника є отримання медичного висновку (пункти 47, 48 рішення від 05 жовтня 2000 року у справі «Вербанов проти Болгарії»). Конкретні форма та порядок можуть відрізнятися залежно від обставин.

У термінових випадках або у випадках, коли особу затримано внаслідок агресивної поведінки, може бути прийнятним отримання такого висновку одразу після затримання. В усіх інших випадках є необхідною попередня консультація лікаря. Коли такої можливості немає (наприклад, у зв`язку з відмовою зазначеної особи з`явитися для проведення огляду), потрібно принаймні призначити проведення медичної експертизи на підставі документів з матеріалів справи, і якщо цього зроблено не буде, не можна стверджувати, що наявність у особи психічної хвороби було достовірно доведено.

Приймаючи до уваги вищенаведене, враховуючи, що для встановлення психічного стану підозрюваного необхідні спеціальні знання в області судової психіатрії, вважаю за необхідне задовольнити клопотання слідчого частково, доручивши проведення амбулаторної судово-психіатричної експертизи відповідній експертній установі та до ухвали слідчого судді про доручення проведення експертизи включити запитання, поставлені експертові особою, яка звернулася з відповідним клопотанням.

У задоволенні клопотання слідчого про надання дозволу на направлення підозрюваного для проведення експертизи слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 242-244, 309, 509 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В :
Клопотання слідчого задовольнити частково.

Доручити експертам Комунальної установи «Одеська обласна клінічна психіатрична лікарня № 1» провести амбулаторну судово-психіатричну експертизу у кримінальному провадженні, внесеному 20.05.2018 р. до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000296 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, на вирішення якої поставити наступні запитання:

- Чи страждає підозрюваний ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , будь-якою психічною хворобою ? Якщо страждає, то чи міг він усвідомлювати свої дії, керувати ними при вчиненні зазначеного кримінального правопорушення ?

- Чи знаходився ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в момент вчинення кримінального правопорушення у хворобливому стані та чи міг він усвідомлювати свої дії, керувати ними ?

- Чи є ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , душевнохворим і чи має він потребу у застосуванні до нього примусових заходів медичного характеру ?

Дозволити направити для дослідження експертам матеріали досудового розслідування у даному кримінальному провадженні.

У задоволенні клопотання слідчого в частині надання дозволу на направлення підозрюваного для проведення експертизи відмовити.

Копію ухвали направити до Комунальної установи «Одеська обласна клінічна психіатрична лікарня № 1». Попередити експертів про кримінальну відповідальність за ст. ст. 384, 385 КК України за завідомо неправдивий висновок експерта, відмову експерта без поважних причин від виконання покладених на них обов`язків у суді, під час провадження досудового розслідування.

За результатами виконання ухвали відповідний висновок експерта надати слідчому СВ Кілійського ВП Ізмаїльського ВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 .

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого та прокурора, який є процесуальним керівником у відповідному досудовому розслідуванні.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Одеської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Кілійського районного суду ОСОБА_1