н/п 1-кп/640/996/18
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"09" жовтня 2018 р. Київський районний суд м. Харкова, в складі:
головуючого судді - ОСОБА_1 ,
за участю секретаря - ОСОБА_2 ,
прокурора - ОСОБА_3 ,
захисника - ОСОБА_4 ,
обвинуваченого - ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні обвинувальний акт направлений з Харківської місцевої прокуратури №2 обвинувальний акт за результатами досудового розслідування СВ Київського ВП ГУ НП в Харківській області у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0003112 від 23 липня 2018 року за обвинуваченням:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Харкова, українця, громадянина України, не одруженого, із середньою освітою, осіб на утриманні не має, раніше судимого: 04.05.2016 року Московським районним судом м. Харкова за ч. 2 ст. 185, ч. 2 ст. 190, ч. 1 ст. 70, ч. 1 ст. 71 КК України на 3 роки 6 місяців позбавлення волі, 02.11.2017 звільнений від подальшого відбування покарання згідно ст. 3 ЗУ "Про амністію" від 22.12.2016 року; 31.07.2018 року Харківською місцевою прокуратурою № 1 за ч. 2 ст. 185 КК України обвинувальний акт скеровано до Дзержинського районного суду м. Харкова; 30.08.2018 року Харківською місцевою прокуратурою № 1 за ч. 2 ст. 15 ч. 2 ст. 185, ч. 2 ст. 185 КК України обвинувальний акт скеровано до Дзержинського суду, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 185 КК України,-

ВСТАНОВИВ:
В провадженні Київського районного суду м. Харкова знаходиться вищевказане кримінальне провадження.

Прокурор у судовому засіданні заявив клопотання про продовження застосування обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк 60 діб. Обґрунтовуючи дане клопотання прокурор посилається на наявність ризиків, передбачених ст. 177, 178 КПК України, визначених під час обрання запобіжного заходу, з метою їх запобігання.

У судовому засіданні обвинувачений та його захисник проти задоволення клопотання прокурора заперечували, просили змінити обвинуваченому запобіжний захід на більш м`який у вигляді домашнього арешту.

Вислухавши учасників процесу, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що заявлене прокурором клопотання підлягає задоволенню. В задоволення клопотання обвинуваченого та захисника на заміну запобіжного заходу на більш м`який слід відмовити виходячи з наступного.

Згідно ст. 331 КПК України, незалежно від наявності клопотань, суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.

При вирішенні питання про продовження строку запобіжного заходу ОСОБА_5 , суд враховує наявність ризиків, передбачених п. 1, п. 5. ч.1 ст. 177 КПК України, а також оцінює сукупність обставин, передбачених ст. 178 КПК України, а саме: можливість переховування від суду; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується; тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання його винуватими у скоєні кримінального правопорушення, у вчиненні якого він обвинувачується, та приходить до висновку, що застосування більш м`яких запобіжних заходів не можливе, а тому, суд продовжує строк тримання під вартою ОСОБА_5 до 07.12.2018 року.

За таких обставин, суд задовольняє клопотання прокурора та залишає обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 07.12.2018 року.

В задоволенні клопотання захисника та обвинуваченого про заміну запобіжного заходу на більш м`який слід відмовити, оскільки ризики, на які посилається прокурор в обґрунтування клопотання про продовження застосування запобіжного заходу, не перестали існувати.

Відповідно до ухвали Київського районного суду м. Харкова від 02.09.2018 судом було визначено заставу відповідно до ст.182 КПК України у розмірі 10 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто в сумі 17620 грн. (1762 грн. х 10 = 17620 грн.). Суд при продовженні строку тримання під вартою визначає суму застави у тому ж розмірі.
Керуючись ст. ст. 27, 177, 178, 182, 183, 314-317, 331, 369 КПК України, суд,
УХВАЛИВ:
Клопотання прокурора про продовження строків тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_5 задовольнити.
В задоволенні клопотання обвинуваченого та захисника про заміну запобіжного заходу на більш м`який відмовити.
Міру запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_5 залишити без змін у вигляді тримання під вартою в Харківській установі виконання покарань (№27), та продовжити строк тримання його під вартою на 60 днів, тобто до 07.12.2018 року.
Визначити суму застави у розмірі 17 620 (сімнадцять тисяч шістсот двадцять) грн., які необхідно внести на депозитний рахунок ТУ ДСА України в Харківській області, код одержувача: 26281249 (розрахунковий рахунок 6674, МФО 820172, отримувач ТУ ДСА України у Харківській області, банк отримувача Державна казначейська служба України, призначення платежу: застава у справі №640/16664/18, н/п 1-кп/640/996/18) до сплину терміну тримання під вартою.
При внесенні визначеної суми застави ОСОБА_5 з-під варти звільнити.
У разі внесення застави, покласти на ОСОБА_5 наступні обов`язки: 1) прибувати до суду за першим викликом;2) не відлучатись з м. Харкова без дозволу суду; 3) повідомляти и суд про зміну свого місця проживання за адресою: АДРЕСА_1 ; 4) здати на зберігання до ГУ ДМС України в Харківській області закордонний паспорт громадянина України на ім`я ОСОБА_5 , інші документи, які дають право на виїзд та в`їзд до України;5) утримуватись від спілкування з потерпілим ОСОБА_6 , свідками ОСОБА_7 , ОСОБА_8 .
Роз`яснити обвинуваченому що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави суд вирішує питання про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 цього Кодексу. Застава, не звернена в дохід держави, повертається обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1