У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
24 вересня 2018 року м. Одеса

Слідчий суддя Приморського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання - ОСОБА_2 ,

за участю прокурора - ОСОБА_3 ,

слідчого - ОСОБА_4 ,

підозрюваного - ОСОБА_5 ,

захисника - ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Шевченківського ВП Приморського ВП у м. Одесі СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 за погодженням прокурора Одеської місцевої прокуратури №3 ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0002709 від 21.09.2018 року, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, відносно:

ОСОБА_5 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. Сухумі, Республіки Грузія, громадянин Грузії, не працює, з середньою освітою, неодружений, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , мешкає за адресою: АДРЕСА_2 , зі слів раніше судимий, підозрюваний за вчинення злочину передбаченого ч. 2 ст. 187 КК України, та клопотання захисника підозрюваного ОСОБА_7 , - адвоката ОСОБА_6 на незаконне затримання та звільнення з-під варти,

в с т а н о в и в
До слідчого судді Приморського районного суду м. Одеси надійшло клопотання слідчого СВ Шевченківського ВП Приморського ВП у м. Одесі ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 за погодженням прокурора Одеської місцевої прокуратури №3 ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0002709 від 21.09.2018 року, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, відносно ОСОБА_5 .
Органом досудового розслідування ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.187 КК України, а саме напад з метою заволодіння чужим майном (розбій), поєднаний із насильством, небезпечним для здоров`я особи, яка зазнала нападу, вчинений за попередньою змовою групою осіб, за наступних обставин.

21.09.2018 року приблизно о 04 год. 00 хв., ОСОБА_5 , за попередньою змовою, з ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , та невстановленою досудовим розслідуванням особою, прибули на автомобілі «Opel Vectra», за кермом якого перебував ОСОБА_11 , за адресою розташування одного із платіжних терміналів ТОВ «Квік Пей», № НОМЕР_1 а саме: м. Одеса, пров. Семафорний, 4/4, де ОСОБА_11 , зупинив автомобіль на проїзді між будинком № 15 та будинком № 15/Б по вулиці Семінарській на відстані приблизно 50 метрів від вищевказаного платіжного терміналу, звідки було зручно вести спостереження.

Приблизно о 04 год. 30 хв. до вище вказаного платіжного терміналу на автомобілі марки «Рено Кенго» д/н НОМЕР_2 під`їхали техніки-інкасатори ТОВ «Квік Пей», ОСОБА_12 , та ОСОБА_13 . В свою чергу ОСОБА_13 , перебував за кермом а ОСОБА_12 , підійшов до терміналу.

ОСОБА_10 , помітивши ОСОБА_12 , який вийшов з автомобіля «Рено Кенго» д/н НОМЕР_2 та підійшов до терміналу, тримаючи в правій руці предмет схожий на пістолет, підбіг до останнього та здійснив у нього приблизно три, чотири постріли, від яких потерпілий ОСОБА_12 , отримав вогнепальне поранення лівого стегна травматичного ступеню, забійні рани та садна м`яких тканей лівої половини грудної клітки і правого стегна. Вслід за ОСОБА_10 , до ОСОБА_13 , який перебував за кермом «Рено Кенго», підбіг ОСОБА_5 , який також тримав в правій руці предмет схожий на пістолет. Наблизившись до ОСОБА_13 , ОСОБА_5 , здійснив в останнього приблизно три, чотири постріли. Одна із куль випущена ОСОБА_5 , з предмету схожого на пістолет потрапила ОСОБА_13 , в область обличчя, від чого останній отримав вогнепальне поранення в надбрівної області зліва з дефектом м`яких тканей.

В результаті скоєння нападу на потерпілих ОСОБА_12 , та ОСОБА_13 , особи, заволоділи грошовими коштами, які належать ТОВ «Квік Пей» у сумі 185 000 гривень, з місця вчинення злочину втекли завдавши ТОВ «Квік Пей» матеріального збитку у розмірі 185 000 гривень, та розпорядившись вказаними грошовими коштами на власний розсуд.

21.09.2018 ОСОБА_5 , затримано в порядку ст. 208 КПК України, за підозрою у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.187 КК України.

22.09.2018 слідчим СВ Шевченківського ВП Приморського ВП в місті Одесі ГУНП в Одеській області, за погодженням з прокурором Одеської місцевої прокуратури №3, ОСОБА_5 , пред`явлено повідомлення про підозру у скоєнні кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст.187 КК України.

У своєму клопотанні слідчий вказує на наявність ризиків вказаних у п.п. 1,3,5 ст. 177 КПК України.

Прокурор у судовому засіданні вважав за необхідне задовольнити клопотання, обрати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Слідчий підтримав клопотання, зазначив, що існують обґрунтовані ризики вважати, що підозрюваний порушить покладені на нього обов`язки.

Захисник заперечив проти застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, заявив клопотання про визнання затримання незаконним та звільнення з-під варти ОСОБА_7 , з тих підстав, що в протоколі затримання не вказане місце затримання, не вірно зазначений час затримання, тобто ОСОБА_5 фактично був затриманий о 10 год. 37 хв. 21.09.2018 року, а не 22 год. 10 хв., як вказано в протоколі, що в свою чергу порушило його права, в тому числі ст. 29 Конституції України.

Підозрюваний підтримав думку захисника.

Слідчий суддя, заслухавши думку сторін, дослідивши надані матеріали прийшов до висновку про наступне.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу та клопотання про звільнення встановлено, що вони стосуються одного і того ж питання, що виникло в одній і тій ситуації.

Відповідно до ч. 6 ст.9 КПК України, у випадках коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 цього Кодексу.

Згідно з ч. 6 ст. 22 КПК України, суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Відповідно до ч. 2 ст. 334 КПК України, у разі якщо на розгляд місцевого суду надійшли матеріали кримінального провадження щодо особи, стосовно якої цим судом вже здійснюється судове провадження, воно передається складу суду, що його здійснює, для вирішення питання про його об`єднання.

Таким чином, слідчий суддя прийшов до висновку з метою забезпечення дотримання процесуальних строків у кримінальному провадженні, для об`єктивного всестороннього та ефективного судового розгляду клопотань, їх можливо об`єднати у одне провадження, за судовим номером справи та провадження що надійшов вперше.

У ст. 206 Кримінального процесуального Кодексу України вказані загальні обов`язки слідчого судді щодо захисту прав людини, так у відповідності до ч. 1 вказаної статті кожен слідчий суддя суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться особа, яка тримається під вартою, має право постановити ухвалу, якою зобов`язати будь-який орган державної влади чи службову особу забезпечити додержання прав такої особи.

Стаття 29 Конституції України передбачає, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом. У разі нагальної необхідності запобігти злочинові чи його перепинити уповноважені на те законом органи можуть застосувати тримання особи під вартою як тимчасовий запобіжний захід, обґрунтованість якого протягом сімдесяти двох годин має бути перевірена судом. Затримана особа негайно звільняється, якщо протягом сімдесяти двох годин з моменту затримання їй не вручено вмотивованого рішення суду про тримання під вартою. Кожному заарештованому чи затриманому має бути невідкладно повідомлено про мотиви арешту чи затримання, роз`яснено його права та надано можливість з моменту затримання захищати себе особисто та користуватися правовою допомогою захисника. Кожний затриманий має право у будь-який час оскаржити в суді своє затримання. Про арешт або затримання людини має бути негайно повідомлено родичів заарештованого чи затриманого.

У відповідності до ч. 1 ст. 207 КПК України ніхто не може бути затриманий без ухвали слідчого судді, суду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Згідно з ч. 1 ст. 208 КПК України уповноважена службова особа має право без ухвали слідчого судді, суду затримати особу, підозрювану у вчиненні злочину, за який передбачене покарання у виді позбавлення волі, лише у випадках: 2) якщо безпосередньо після вчинення злочину очевидець, в тому числі потерпілий, або сукупність очевидних ознак на тілі, одязі чи місці події вказують на те, що саме ця особа щойно вчинила злочин .

Відповідно до ч 1 ст. 211 КПК України строк затримання особи без ухвали слідчого судді, суду не може перевищувати сімдесяти двох годин з моменту затримання, який визначається згідно з вимогами статті 209 цього Кодексу.

При цьому, у п. 1 ч. 1 ст. 276 КПК України повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому статтею 278 цього Кодексу, у випадках затримання особи на місці вчинення кримінального правопорушення чи безпосередньо після його вчинення.

У частині 2 ст. 278 КПК України зазначено, що письмове повідомлення про підозру затриманій особі вручається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту її затримання.

Відповідно до п с. ч. 1 ст. 5 Конвенції, кожен має право на свободу та особисту недоторканність. Нікого не може бути позбавлено свободи, крім таких випадків і відповідно до процедури, встановленої законом в тому числі п. c) законний арешт або затримання особи, здійснене з метою допровадження її до компетентного судового органу за наявності обґрунтованої підозри у вчиненні нею правопорушення або якщо обґрунтовано вважається необхідним запобігти вчиненню нею правопорушення чи її втечі після його вчинення.
21 вересня 2018 року ОСОБА_5 був затриманий в порядку ст. 208 КПК України, 22.09.2018 року, особі було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення.

Згідно з ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування.

При цьому законодавчо не врегульовані терміни "щойно", "негайно" та "невідкладно", адже як вбачається із самого тексту Закону, невідкладно може бути і протягом 24-х годин.

Вище викладене, на думку слідчого судді дає право прийти до висновку, що ОСОБА_5 був затриманий на підставі п. 2 ч. 1 ст. 208 КПК України у відповідності до закону. Однак, органом досудового розслідування допущено зволікання у повідомленні особи про підозру.

Згідно із пунктом 4 статті 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод, "Кожному, кого позбавлено свободи внаслідок арешту або тримання під вартою, надано право ініціювати провадження, в ході якого суд без зволікання встановлює законність затримання і приймає рішення про звільнення, якщо затримання є незаконним".

В той же час, слідчий суддя враховує, що при повідомленні особи про підозру знаходився захисник, тобто право на захист підозрюваного було забезпечено. Також, слідчий суддя бере до уваги той факт, що окрім ОСОБА_5 стороною обвинувачення було затримано інших підозрюваних у вчиненні даного злочину. Зважаючи на кількість проведених процесуальних дій, оформлення значної кількості матеріалів, що потребувало тривалого часу, слідчий суддя може прийти до висновку, що вище зазначене зволікання стороною обвинувачення було виправданим,та не спричинило підозрюваному порушень прав вказаних у ст. 29 Конституції України. Крім того суспільний інтерес, перш за все, вимагає забезпечення безпеки, громадського порядку та більш суворої охорони прав осіб, які потерпають від вчинення насильницьких злочинів. Так, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого корисливого злочину, що посягає крім іншого на здоров`я потерпілих, незначне зволікання у врученні йому письмового повідомлення про підозру не є пропорційним, тим негативним наслідкам, які могли настати у разі не затримання такої особи. Крім того, підозрюваний був доставлений до суду у передбачений законом строк, усно був повідомлений про підстави його затримання. Будь-яких порушень прав особи, при розгляді клопотань, слідчим суддею не встановлено, з урахуванням чого клопотання захисника - задоволенню не підлягає.

Так, органом досудового розслідування ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.187 КК України, за яке передбачена кримінальна відповідальність у виді позбавлення строком до 10 років з конфіскацією майна.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_7 підтверджуються:протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотографією від 21.09.2018 року, протоколом про прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення,протоколами допитів потерпілих від 21.09.2018 року, копією довідки про стан здоров`я потерпілого ОСОБА_12 від 21.09.2018 року, протоколом огляду місця події від 21.09.2018 року, протоколом обшуку від 21.09.2018 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_14 .

Європейський суд з прав людини в своєму рішенні у справі "Мюррей проти Сполученого Королівства", зазначив, що факти, які викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження або навіть для пред`явлення обвинувачення, що являється завданням наступних етапів кримінального процесу.

Метою застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_5 є забезпечення виконання покладених на нього процесуальних обов`язків.

Підставою застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_5 є наявність обґрунтованої підозри у вчинені ним вищевказаного кримінального правопорушення.

З урахуванням особи підозрюваного, характеру вчиненого кримінального правопорушення, яке ставиться у підозру ОСОБА_5 , а саме, те, що останній підозрюється у вчиненні корисливого злочину пов`язаного із застосуванням небезпечного для здоров`я насильства, що може свідчити про свідоме ігнорування особою правил мирного співіснування у суспільстві, джерел доходів немає, тому слідчий суддя приходить до висновку, що підозрюваний може вчинити інше аналогічне кримінальне правопорушення, тобто в його діях наявний ризик передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Також, слідчий суддя бере до уваги той факт, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, відповідальність за який передбачена виключно у виді позбавлення волі, від семи до десяти років, є громадянином іншої держави, стійких соціальних зв`язків немає, на підставі чого, слідчий суддя вважає наявним ризик передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, тобто, що останній може переховуватися від органу досудового розслідування чи суду.

Крім того, відповідно до сформованої Європейським судом з прав людини практики, тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи. Застосовуючи запобіжний захід у вигляді тримання під вартою необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства ("Летельє проти Франції").

В даному випадку, суспільний інтерес переважає над правом особи на особисту свободу, зважаючи на обставини вчиненого кримінального правопорушення, що ставиться у підозру ОСОБА_5 , застосування запобіжного заходу має забезпечити ефективне та швидке досудове розслідування задля виконання завдань кримінального процесуального кодексу зазначених у ст. 2 КПК України, та забезпечити безпеку суспільства від злочинних посягань.

Крім того, слідчий суддя враховує обставини зазначені в ст. 178 КПК України, тяжкість покарання що загрожує відповідній особі у разі визнання його винуватим, відсутність сім`ї та стійких соціальних зв`язків на території України, оскільки останній є громадянином іншої держави.

З урахуванням вище викладеного, приходжу до висновку про неможливість жодного із більш м`яких запобіжних заходів забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, тому застосування тримання під вартою, на даному етапі є виправданим.

Обставин, передбачених ч. 2 ст. 183 КПК України, які є перешкодою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не встановлено.

Зважаючи на положення ч. 4 ст. 183 КПК України, вважаю за необхідне розмір застави не обирати, оскільки, злочин, що ставиться у підозру ОСОБА_5 пов`язаний із застосуванням насильства.

Таким чином, клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст.132, 176, 177, 178, 183, 186, 187, 193, 194, 196, 197, 205 КПК України,слідчий суддя
У Х В А Л И В:
Клопотання слідчого СВ Шевченківського ВП Приморського ВП у м. Одесі СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 за погодженням прокурора Одеської місцевої прокуратури №3 ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0002709 від 21.09.2018 року, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та клопотання захисника підозрюваного ОСОБА_5 , - адвоката ОСОБА_6 на незаконне затримання та звільнення з-під варти - об`єднати в одне провадження.

Присвоїти вказаним клопотанням номер справи: №522/16922/18 номер провадження: №1-кс/522/17882/18.

Клопотання слідчого СВ Шевченківського ВП Приморського ВП у м. Одесі СУ ГУНП в Одеській області ОСОБА_4 за погодженням прокурора Одеської місцевої прокуратури №3 ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0002709 від 21.09.2018 року, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_5 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Строк дії ухвали слідчого судді становить 60 (шістдесят днів) і обчислюється з моменту фактичного затримання особи, тобто з 21.09.2018 року.

Ухвала слідчого судді про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою припиняє свою дію 19.11.2018 року.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення

У задоволенні клопотання захисника підозрюваного ОСОБА_5 , - адвоката ОСОБА_6 на незаконне затримання та звільнення з-під варти - відмовити.

Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді, може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя: ОСОБА_1

24.09.2018