УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 жовтня 2018 р. слідчий суддя Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні клопотання старшого слідчого управління ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_3 про арешт вилученого майна поданого в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002171 від 08.05.2017 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст.187, ч. 4 ст. 187 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий слідчого управління ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_3 за погодженням процесуального керівника звернувся до слідчого судді з клопотанням про арешт майна, вилученого 26.09.2018 під час проведення обшуку у приміщенні будинку АДРЕСА_1 .
Клопотання мотивоване тим, що в провадженні СУ ГУНП в Запорізькій області перебувають матеріали кримінального провадження № № 0002171 від 08.05.2017 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст.187, ч. 4 ст. 187 КК України,

18 вересня 2018 р. кримінальні провадження №0000396, №0001097, №0001475, №0002222, №0002171, №0003009, №0002725, №0002906, №0002914, були об`єднані під єдиним номером № №0002171.

Також встановлено, що до вказаного кримінального правопорушення причетний, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 .

Вилучені предмети мають доказове значення у кримінальному провадженні, так як зберігай на собі сліди злочину.

З наведених підстав просив накласти арешт на вищезазначене майно як на речові докази.

Слідчий клопотання підтримала, про що зазначила в поданій слідчому судді заяві.

Власник майна у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце судового засідання повідомлявся належним чином, що підтверджується рапортом слідчого.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 107, ч. 1 ст. 172 КПК України слідчий суддя вважав за можливе розглянути клопотання за відсутності учасників процесу, без проведення фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів.

Вивчивши клопотання дослідивши надані матеріали кримінального провадження, слідчий суддя дійшов таких висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Як передбачено частиною 3 статті 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Поряд із цим, відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.

26.9.2018під час проведення санкціонованого обшуку будинку за адресою: АДРЕСА_2 , були вилучені предмети, які можуть належати особам, що вчинили вказане кримінальне правопорушення та які можуть бути використані як докази факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження і мають значення речових доказів, а саме: розписка ОСОБА_5 на 1 аркуші виконана рукописним текстом барвником чорного кольору; паспорт громадянина України на ім`я ОСОБА_6 НОМЕР_1 ; закордонний паспорт на ім`я ОСОБА_4 FB НОМЕР_2 ; блокнот червоного кольору з рукописними записами; водійське посвідчення на ім`я ОСОБА_4 63 НОМЕР_3 ; чотири фотокартки; довідка за реквізитами ПриватБанк; пластикова картка Київстар з номером НОМЕР_4 ; довіреність ОСОБА_7 від 16.01.2017; витяг про реєстрацію в Єдиному реєстрі довіреностей № 32989638; копія довіреності ОСОБА_7 від 16.01.2017; флеш носій інформації Transcend об`ємом 4 GB зеленого кольору; ніж в пластиковому чохлі зеленого кольору з написом Morakniv.

Приймаючи до уваги, що вилучені речі (за виключенням особистих документів: паспортів, водійського посвідчення, оригіналу довіреності, пластикової карти Київстар з номером НОМЕР_4 ) є речовими доказами, відповідають критеріям, встановленим ст. 98 КПК України та мають важливе значення для з`ясування обставин по кримінальному провадженню, слідчий суддя вважає за необхідне накласти арешт на вказане у клопотанні майно.

Однак, що стосується накладення арешту на особисті документи (паспорти, посвідчення, довіреності, тощо), в цій частині клопотання задоволенню не підлягає з таких підстав.

Так, у випадку накладення арешту на вищевказані документи, громадяни, яким вони належать, будуть позбавлені можливості здійснювати свої права та обов`язки, які гарантовані Конституцією України.

Так, відповідно до положення «Про паспорт громадянина України», паспорт громадянина України є документом, що посвідчує особу власника та підтверджує громадянство України. Паспорт є дійсним для укладання цивільно-правових угод, здійснення банківських операцій, оформлення доручень. Вилучення паспорта забороняється, крім випадків, передбачених законодавством України.

Також Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово наголошував на тому, що позбавлення громадянина паспорта, трудової книжки є втручанням у його приватне життя, оскільки пред`явлення зазначених документів вимагає вирішення таких життєво важливих питань, як працевлаштування, медичне лікування, тощо (рішення Європейського суду з прав людини, справа «Смирнова проти Росії»).

На переконання слідчого судді, зазначене розповсюджується також і на водійське посвідчення, довіреності, тощо.

Крім того, зазначені документи не відповідають критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Підсумовуючи викладене, клопотання слідчого задовольняється частково.

Керуючись вимогами ст.ст. 100, 117, 131, 132, 170, 172, 173, 175, 369, 372 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого задовольнити частково.

Накласти арешт на майно, вилучене 26.09. 2018 під час проведення обшуку у приміщенні будинку АДРЕСА_2 , а саме:

?розписка ОСОБА_5 на 1 аркуші виконана рукописним текстом барвником чорного кольору;
?блокнот червоного кольору з рукописними записами;
?чотири фотокартки;
?довідка за реквізитами ПриватБанк;
?копія довіреності ОСОБА_7 від 16.01.2017;
?флеш носій інформації Transcend об;ємом 4 GB зеленого кольору;
?ніж в пластиковому чохлі зеленого кольору з написом Morakniv.
В іншій частині клопотання відмовити.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Арешт майна може бути скасований у порядку встановленому КПК України. Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Запорізької області протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1