Справа №359/5117/18
Провадження №1-кс/359/1507/2018
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 червня 2018 року слідчий суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1
при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,
за участю прокурора ОСОБА_3 ,
за участю захисника ОСОБА_4 ,
за участю перекладача ОСОБА_5 ,
за участю підозрюваного ОСОБА_6 ,
розглянувши в приміщенні суду у відкритому судовому засіданні клопотання проку-рора військової прокуратури Дарницького гарнізону ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою
ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю штату Пенджаб, громадянину Індії, з тех-нічною освітою, одруженому, на утриманні якого перебуває двоє дітей, раніше не судимому,
підозрюваному у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст.369 КК України,

встановив:

В червні 2018 року прокурор військової прокуратури Дарницького гарнізону ОСОБА_3 звернувся з вказаним клопотанням та обґрунтовує його тим, що 28 червня 2018 року приблизно о 17 годині 45 хвилин в приміщенні терміналу «D» міжнародного аеропорту «Бориспіль» Гарг Пардіп надав військовослужбовцю ДПС України ОСОБА_8 неправо-мірну вигоду в розмірі 600 доларів США за проставлення в його паспортному документі відміток про перетин ним державного кордону на в`їзд в Україну. Дії ОСОБА_6 квалі-фіковані за ч.3 ст.369 КК України. Обґрунтованість цієї підозри підтверджується показан-нями свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , протоколом огляду місця події та іншими доказами. Вчинене ОСОБА_11 кримінальне правопорушення відноситься до тяжких злочинів. Крім того, підозрюваний не має постійного місця проживання та жод-них соціальних зв`язків на території України. Ці обставини свідчать про те, що він буде переховуватись від органів досудового розслідування та суду. Тому прокурор військової прокуратури Дарницького гарнізону ОСОБА_3 просить обрати підозрюваному запобіжний захід у вигляді тримання його під вартою строком на 60 діб.

У судовому засіданні прокурор військової прокуратури Дарницького гарнізону ОСОБА_3 підтримує клопотання та наполягає на його задоволенні.

Захисник ОСОБА_4 заперечує проти задоволення клопотання та посилається на те, що військовослужбовець ДПС України ОСОБА_8 не відноситься до осіб, які займа-ють відповідальне становище. Ця обставина свідчить про те, що кваліфікація дій ОСОБА_6 не відповідає дійсності. Крім того, підозрюваний не має намір переховуватись від органів досудового розслідування та суду. Тому захисник ОСОБА_4 просить обрати його підзахисному запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Гарг Пардіп також заперечує проти задоволення клопотання та посилається на те, що він визнає вину у вчиненні інкримінованого злочину та не буде вчиняти нові кримінальні правопорушення. Крім того, його дружина отруїлась та перебуває в тяжкому стані. Тому ОСОБА_12 просить суд відмовити у задоволенні клопотання.

Вислухавши пояснення учасників кримінального провадження та дослідивши доку-менти, приєднані до клопотання, слідчий суддя дійшов до таких висновків.

Встановлено, що 28 червня 2018 року ОСОБА_7 оголошено повідомлення про підозру (а.с.44-45), зі змісту якого вбачається, що 28 червня 2018 року приблизно о 17 годині 45 хвилин в приміщенні терміналу «D» міжнародного аеропорту «Бориспіль» Гарг Пардіп надав військовослужбовцю ДПС України ОСОБА_8 неправомірну вигоду в роз-мірі 600 доларів США за проставлення в його паспортному документі відміток про пере-тин ним державного кордону на в`їзд в Україну. Дії ОСОБА_6 кваліфіковані за ч.3 ст.369 КК України.

Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, на які вказує слідчий, прокурор; не-достатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно з ч.1 ст.177, ч.1 ст.178 цього Кодексу метою застосування запобіжного заходу є запобігання спробам підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідуван-ня та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином. При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності цих ризиків слідчий суддя на підставі на-даних сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукуп-ності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання його винуватим; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживан-ня; майновий стан підозрюваного та наявність повідомлення йому про підозру у вчиненні кримінального правопорушення.

За правилом ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам.

Безумовно, обґрунтованість підозри ОСОБА_6 у вчиненні інкримінованого йому злочину підтверджується протоколом огляду місця події (а.с.22-25), протоколами допиту свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 (а.с.56-64), відеозаписами на оптич-ному диску (а.с.77) та протоколом огляду грошових коштів в розмірі 600 доларів США, вилучених в результаті проведення огляду місця події (а.с.78-80).

Водночас, в змісті повідомлення про підозру відсутня інформація про те, з яких під-став військовослужбовець ДПС України ОСОБА_8 відноситься до осіб, які займають відповідальне становище. Крім того, прокурор військової прокуратури Дарницького гарні-зону ОСОБА_3 не приєднав до клопотання жодного доказу на підтвердження цієї обста-вини та в судовому засіданні навіть не зміг пояснити це. Ретельний аналіз таких обставин свідчить про те, що дії ОСОБА_6 передчасно кваліфіковані за ч.3, а не за ч.1 ст.369 КК України.

Натомість, кримінальне правопорушення, передбачене ч.1 ст.369 КК України, від-носиться до злочинів середньої тяжкості, оскільки за його вчинення передбачене основне покарання у виді позбавлення волі на строк до 4 років. Дійсно, ОСОБА_12 не має постій-ного місця проживання та жодних соціальних зв`язків на території України. Ці обставини з великою вірогідністю свідчать про те, що підозрюваний може ухилятись від органу досудового розслідування та суду. Крім того, обрання ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання та звільнення його з-під варти буде суперечити рішенню СЗПН 4-го відділення інспекторів прикордонної служби відділу прикордонної служби « ІНФОРМАЦІЯ_2 » ОКПП « ІНФОРМАЦІЯ_3 » ОСОБА_13 від 28 червня 2018 року про відмову підозрюва-ному у перетинанні державного кордону та в`їзд в України (а.с.42-43).

Як роз`яснив Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і криміналь-них справ в п.17 листа №511-550/0/4-13 від 4 квітня 2013 року, розумність тримання під вартою не може оцінюватись абстрактно. Вона має оцінюватись в кожному окремому ви-падку залежно від особливостей конкретної справи та причин, про які йдеться у рішеннях національних судів. Тримання під вартою може бути виправдано тільки за наявності кон-кретного суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості (п.79 рішення ЄСПЛ у справі «Харченко проти України» від 10 лютого 2011 року).

Встановлено, що забезпечення кримінального судочинства та правопорядку стано-вить суспільний інтерес, який має превалююче значення та виправдовує обрання ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Жоден із більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою, не зможе запобігти наведеному вище ризику.

З огляду на це слідчий суддя вважає допустимим обрати ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 30 днів. Підстави для визначення більш тривалого строку тривання під вартою відсутні та розцінюються як невиправдане втручан-ня у право на свободу та особисту недоторканість.

Відповідно до ч.3 ст.183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави. В ухвалі слідчого судді зазначаються обов`язки, які будуть покладені на підозрюваного у разі внесення застави.

Згідно з п.1 ч.5 ст.182 цього Кодексу застава щодо особи, підозрюваної у вчиненні злочину середньої тяжкості, визначається в розмірі від одного до двадцяти розмірів про-житкового мінімуму для працездатних осіб.

Встановлено, що кримінальне правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_12 , відноситься до злочинів середньої тяжкості. Тому підозрюваному слід визначити заставу в розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що стано-вить 35240 гривень (1762 х 20). У разі внесення застави на нього слід покласти такі обов`язки: прибувати до слідчого із встановленою ним періодичністю та повідомити слід-чого про місце проживання на території України.

Керуючись ч.2 ст.369, ч.3 ст.371, ст.372 КПК України, слідчий суддя

ухвалив:

Клопотання прокурора військової прокуратури Дарницького гарнізону ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задоволь-нити частково.

Обрати ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю штату Пен-джаб, громадянину Індії, з технічною освітою, одруженому, на утриманні якого перебуває двоє дітей, раніше не судимому, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 30 днів.

Перебіг строку тримання ОСОБА_6 під вартою рахувати з 28 червня 2018 року.

Утримувати ОСОБА_6 в державній установі «Київське СІЗО» Міністерства юстиції України.

Ухвала слідчого судді в частині обрання ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою діє до 27 липня 2018 року.

Визначити ОСОБА_7 заставу в розмірі 35240 гривень та роз`яснити, що він або інша особа має право внести заставу на розрахунковий рахунок Бориспільського міськ-районного суду (отримувач: Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Київській області; ; розрахунковий рахунок: 8661; банк отримувача: (ГУ ДКСУ) Держказанчейська служба України м. Київ; код банку (МФО): 820172).

У випадку внесення застави покласти на ОСОБА_6 такі обов`язки:
- прибувати до слідчого із встановленою ним періодичністю;
- та повідомити слідчого про своє місце проживання на території України.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Апеляційного суду Київської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя
Бориспільського міськрайонного суду ОСОБА_1