Справа № 645/62/18
Провадження № 1-кс/645/32/18
УХВАЛА
Іменем України
09 січня 2018 року слідчий суддя Фрунзенського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю прокурора ОСОБА_2 , секретар судового засідання ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Харкові клопотання старшого слідчого СВ Немишлянського ВП ГУ НП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_4 про арешт майна по кримінальному провадженню № 0000009 від 02 січня 2018 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України,

в с т а н о в и в:
Слідчий ОСОБА_4 звернулася до суду із клопотанням, погодженим з прокурором ОСОБА_2 про накладення арешту на майно, тимчасово вилучене під час огляду місця події 02.01.2018 року.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначала, що 02 січня 2018 року приблизно о 20 год. ОСОБА_5 разом з ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 перебував за місцем мешкання за адресою: АДРЕСА_1 , де останні разом вживали алкогольні напої. В цей час між ОСОБА_8 та ОСОБА_6 раптово виник конфлікт на ґрунті особистих неприязних відносин, зумовлених агресивною поведінкою ОСОБА_8 стосовно ОСОБА_6 . Після чого під час конфлікту у ОСОБА_5 виник злочинний намір, спрямований на спричинення смерті ОСОБА_8 . Так, з метою реалізації свого злочинного умислу, спрямованого на заподіяння смерті ОСОБА_8 , ОСОБА_5 схопив кухонний ніж із рукояткою чорного кольору у праву руку і суб`єктивно усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер свого злочинного діяння та, бажаючи настання смерті потерпілого, наніс ОСОБА_8 удар зазначеним ножем в грудну клітину в область спини зліва, спричинивши йому, відповідно повідомлення з лікарні від 02.01.2018 року колото-різану рану.
Таким чином, ОСОБА_5 , виконав усі дії, які він вважав необхідними для доведення злочину до кінця, але смерть потерпілого не настала з причин, що не залежали від волі ОСОБА_5 у зв`язку із тим, що до пораненого ОСОБА_8 підбігли ОСОБА_6 та ОСОБА_9 , які викликали бригаду швидкої медичної допомоги та ОСОБА_8 була своєчасно надана медична допомога.

Таким чином своїми умисними протиправними діями ОСОБА_5 вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України, тобто закінчений замах на вбивство, тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині.
02.01.2018 року під час огляду місця події за адресою: м. Харків, вул. Могилевська, 5-В, було виявлено та вилучено: 3 змиви з РБК, ніж з рукояткою чорного кольору з нашаруванням РБК, рушник з РБК.
Враховуючи, що вилучені вищезазначені речі можуть зберігати сліди вчинення кримінального правопорушення, вказане майно може в подальшому мати доказове значення у кримінальному провадженні та буде визнане речовим доказом, що сприятиме розкриттю вказаного кримінального правопорушення та притягнення винних осіб до кримінальної відповідальності, а також мати важливе значення для встановлення істини під час досудового розслідування, вказані речі будуть направлені для проведення відповідних експертиз, слідчий просила накласти на них арешт.

В судовому засіданні прокурор підтримав подане клопотання.

Інші сторони в судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду клопотання повідомлялись належним чином.

Відповідно до ст. 172 КПК України, неприбуття в судове засідання викликаних осіб не перешкоджає розгляду клопотання.

Слідчий суддя, вислухавши думку сторони кримінального провадження, вивчивши документи та матеріали, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання, вважає необхідним зазначити наступне.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та обґрунтованого рішення слідчий суддя, згідно ст.ст. 94, 132, 173 КПК України повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину та достатність доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність та співмірність обмеження прав власності завданням кримінального провадження.

Відповідні дані і мають міститись і у клопотанні слідчого, прокурора, який звертається з клопотанням про арешт майна, оскільки у відповідності до п. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

У відповідності до п. 1, 3 ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна, крім іншого, повинні бути зазначені підстава і мета накладення арешту відповідно до положень ст. 170 КПК України та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, збереження речових доказів.

Слідчим суддею встановлено, що згідно протоколу огляду місця події від 02.01.2018 року, що долучений до матеріалів клопотання, під час огляду домоволодіння, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , виявлено та вилучено: 3 змиви з РБК, ніж з рукояткою чорного кольору з нашаруванням РБК, рушник з РБК.
Згідно п. 4 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, якщо є достатні підстави вважати, що вони одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Таким чином, мається правова підстава, передбачена п. 4 ч. 2 ст. 167 КПК України для накладення арешту на тимчасово вилучене майно під час проведення огляду місця події 02.01.2018 року.

Арешт тимчасово вилученого майна полягає в забороні користуватися та розпоряджатися ним володільцю та власнику.

Метою накладення арешту на вищезазначене майно є забезпечення кримінального провадження, зокрема необхідність його використання в ході досудового розслідування в якості речових доказів, для призначення судових експертиз.

Слідчий суддя, вивчивши документи та матеріали, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, а також витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання, приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання, оскільки на виконання вимог ст. 172 КПК України слідчий довів наявність достатніх підстав вважати, що зазначене майно має значення для досудового розслідування.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 170-173, 309, 372 КПК України, суд -

п о с т а н о в и в:
Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на майно, що тимчасово вилучене під час огляду місця події 02.01.2018 року за адресою: м. Харків, вул. Могилевська, 5-В, де було виявлено та вилучено: 3 змиви з РБК, ніж з рукояткою чорного кольору з нашаруванням РБК, рушник з РБК.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Харківської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1