Справа № 201/3175/15-к
У Х В А Л А
іменем України
11 грудня 2017 року м. Дніпро

Амур-Нижньодніпровський районний суд міста Дніпропетровська у складі:

Головуючий - суддя ОСОБА_1

судді ОСОБА_2

ОСОБА_3

При секретарі ОСОБА_4

За участю прокурора ОСОБА_5

захисника ОСОБА_6

розглянувши у підготовчому судовому засіданні кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0003849, за обвинуваченням ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 379 КК України,

В С Т А Н О В И В:
Прокурором до суду поданий обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0003849, за обвинуваченням ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 379 КК України.

За вчинення зазначеного кримінального правопорушення передбачене покарання у вигляді довічного позбавлення волі.

Суд виходить з того, що статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року проголошено право кожного на розгляд його справи незалежним і безстороннім судом, визначеним законом, який встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення. Зазначена норма імплементована у національне законодавство України й міститься у статті 21 КПК.

Критерії визначення складу суду, повноважного на розгляд кримінального провадження, встановлені нормою статті 31 КПК. Залежно від ступеня тяжкості злочину та (або) виду суб`єкта злочину провадження у суді першої інстанції здійснюється: професійним суддею одноособово, колегіально судом у складі трьох суддів, судом присяжних у складі двох професійних суддів та трьох присяжних.

Правова природа інституту суду присяжних суттєво відрізняється від інших двох складів суду. Такий висновок підтверджується наступними чинниками:

а) віднесенням провадження в суді присяжних до особливого порядку провадження в суді першої інстанції (параграф 2 глави 30 Розділу IV КПК);

б) спеціальним порядком формування суду присяжних;

в) наділенням присяжних при відправленні правосуддя широким колом прав.

У зв`язку із наведеним закономірним виглядає те, що саме до компетенції суду присяжних законодавець відніс розгляд особливо тяжких злочинів, за які передбачено найбільш суворий вид покарання довічне позбавлення волі, а також встановив інший, відмінний від загального, порядок роз`яснення обвинуваченому права на суд присяжних.

Так, статтею 384 КПК України визначено, що прокурор, суд зобов`язані роз`яснити обвинуваченому у вчиненні злочину, за який передбачено покарання у виді довічного позбавлення волі, можливість та особливості розгляду кримінального провадження стосовно нього судом присяжних. При цьому письмове роз`яснення прокурора додається до обвинувального акта і реєстру матеріалів досудового розслідування, які передаються до суду. Суд також зобов`язаний роз`яснити право на розгляд справи судом присяжних під час підготовчого судового засідання та у разі, якщо обвинувачений заявить таке клопотання, призначити кримінальне провадження до розгляду саме таким складом суду.

Інформування обвинуваченого про можливість розгляду кримінального провадження щодо нього судом присяжних ще до початку судового розгляду надасть йому можливість підготуватись до реалізації такого права і його рішення з цього питання буде виваженим та обґрунтованим. Тільки у такому випадку будуть дотримані засади кримінального провадження, в тому числі й забезпечення права на захист, а судовий розгляд буде справедливим.

При дослідженні додатків до обвинувального акту встановлено, що прокурор не роз`яснив обвинуваченому ОСОБА_8 можливість та особливості розгляду кримінального провадження стосовно нього судом присяжних та не долучив відповідні письмові роз`яснення до обвинувального акта і реєстру матеріалів досудового розслідування.

Судом поставлено на обговорення наявність підстав для повернення обвинувального акту прокурору у зв`язку з невиконанням останнім вимог ст. 384 КПК України.

Прокурор ОСОБА_5 заперечив проти повернення обвинувального акту прокурору з цих підстав, оскільки це питання вже втратило сенс.

Обвинувачений ОСОБА_8 і його захисник ОСОБА_6 вважають, що зазначене порушення може бути підставою для повернення обвинувального акту прокурору.

Суд, керуючись приписами ч. 6 ст. 368 КПК України, враховує правову позицію Верховного Суду України, викладену у постанові № 5-111кс15 від 25 червня 2015 року, за якою:

а) право на розгляд кримінального провадження судом присяжних є невід`ємною складовою права обвинуваченого на захист;

б) порушення такого права свідчить про невиконання прокурором, судом вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, яка гарантує право кожного на розгляд його справи в порядку кримінального провадження судом, утвореним відповідно до закону, і є порушенням права на розгляд його справи судом, визначеним законом;

в) прокурор під час досудового розслідування, але у будь-якому разі до моменту складання обвинувального акта, повинен роз`яснити обвинуваченому у вчиненні злочину, за який передбачено покарання у виді довічного позбавлення волі, можливість та особливості розгляду кримінального провадження стосовно нього судом присяжних. Письмове роз`яснення прокурора повинно бути додано до обвинувального акта і реєстру матеріалів досудового розслідування;

г) суд під час підготовчого судового засідання повинен роз`яснити обвинуваченому у вчиненні злочину, за який передбачено покарання у виді довічного позбавлення волі, можливість та особливості розгляду кримінального провадження стосовно нього судом присяжних. Право на суд присяжних обвинуваченого у вчиненні злочину, за яке передбачено покарання у виді довічного позбавлення волі, повинно міститись у переліку прав обвинуваченого, які закріплені у письмовій пам`ятці про права та обов`язки;

д) невиконання прокурором вимог статті 384 КПК, в силу вимог пункту третього частини третьої статі 314 КПК, є підставою для повернення обвинувального акта прокуророві.

Суд виходить з того, що оскільки прокурором вимоги ст. 384 КПК України виконані не були, внаслідок чого були істотно порушені вимоги ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, а саме: було порушене право обвинуваченого на розгляд його справи судом, визначеним законом, обвинувальний акт в силу вимог п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК України підлягає поверненню прокуророві.

Доводи прокурора висновків суду не спростовують і судом відхиляються.

Керуючись ст.ст. 314-316, 384 КПК України, суд,

У Х В А Л И В :
Обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0003849, за обвинуваченням ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 379 КК України, повернути прокурору для приведення у відповідність до вимог КПК України.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги до Апеляційного суду Дніпропетровської області через Амур-Нижньодніпровський районний суд міста Дніпропетровська протягом семи днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення зазначеного строку подання апеляційної скарги. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.
ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3

11.12.2017