Справа № 740/4432/16-к
1-кп/729/7/18 р.

У Х В А Л А
09 лютого 2018 р. Бобровицький районний суд Чернігівської області в складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря ОСОБА_2 ,
за участю:
прокурора ОСОБА_5 ,
обвинуваченого ОСОБА_4 ,
захисника ОСОБА_3 ,
В С Т А Н О В И В :
В судовому засіданні після відкриття судового засідання та перевірки учасників розгляду кримінального провадження, початку встановлення головуючим особи легендованого свідка, захисник обвинуваченого ОСОБА_3 , перериваючи допит свідка, вчетверте заявив відвід головуючому судді ОСОБА_1 , мотивуючи його тим, що суддя ОСОБА_1 всупереч вимогам ст. 348 КПК України не пояснила обвинуваченому, яку норму права він порушив, що стало підставою кваліфікації його дій за ч.1 ст. 263, ч.1 ст. 263-1 КК України. Крім того приймає рішення про допит свідка, який брав участь у негласних слідчих діях, незважаючи на те, що матеріали кримінального провадження у порядку, визначеного ст. 290 КПК України не відкриті іншим захисникам обвинуваченого, крім ОСОБА_6 , яка в свою чергу не надала копії матеріалів кримінального провадження ні ОСОБА_4 , ні іншим захисникам. Вбачає в цьому порушення суддею права на захист обвинуваченого.
Обвинувачений ОСОБА_4 підтримав заявлений захисником відвід.
Розглянувши письмову заяву про відвід, подану ОСОБА_3 , заслухавши його пояснення, думку обвинуваченого, думку прокурора, який не вбачав законних підстав для відводу судді, суд вважає, що заяву захисника обвинуваченого про відвід судді слід залишити без розгляду виходячи з наступного.
Відповідно до положень ч.1 ст. 321 КПК України, головуючий у судовому засіданні керує ходом судового засідання, забезпечує додержання послідовності та порядку вчинення процесуальних дій, здійснення учасниками кримінального провадження їхніх процесуальних прав і виконання ними обов`язків, спрямовує судовий розгляд на забезпечення з`ясування всіх обставин кримінального провадження, усуваючи з судового розгляду все, що не має значення для кримінального провадження.
З метою своєчасного розгляду справи та в порядку, визначеному чинним КПК України, на попередніх судових засіданнях головуючим було оголошено про початок судового розгляду, як це визначено положеннями ст. 347 КПК України. Прокурором був оголошений повний виклад обвинувального акту, обвинуваченому декілька разів судом було роз`яснено суть обвинувачення та визначено обсяг доказів, що підлягають дослідженню та порядок їх дослідження. Порядок дослідження доказів згідно ухвали суду від 17.10.2017 року слід розпочати з допиту легендованого свідка ОСОБА_7 .
Захисники обвинуваченого неодноразово заявляли клопотання про відвід головуючому судді, які були розглянуті у відповідності до норм кримінально-процесуального законодавства.
Так, в задоволенні клопотання ОСОБА_8 про відвід судді, заявленого в судовому засідання 09.08.2017 року відмовлено ухвалою суду від 14.08.2017 року. Заяву захисника обвинуваченого ОСОБА_3 про відвід судді ухвалою суду від 29.09.2017 року залишено без задоволення. Заявлений в судовому засіданні 03.11.2017 року відвід судді ухвалою від 12.12.2017 року теж залишений без задоволення.
Заявляючи вчетверте відвід судді, захисник обвинуваченого наголошує, що суддя ОСОБА_1 не вперше порушує норми процесуального закону та обмежує право на захист. Тому вважає, що наявні обставини, які викликають сумнів у неупередженості судді.
Вичерпний перелік підстав, за наявності яких суддя безумовно підлягає відводу, визначений ст.ст. 75, 76 КПК України.
Суддя виконує свої професійні обов`язки незалежно, виходячи виключно з фактів, установлених на підставі власної оцінки доказів, розуміння закону, верховенства права, що є гарантією справедливого розгляду справи у суді, не зважаючи на будь-які зовнішні впливи, стимули, загрози, втручання або публічну критику.
За наявності встановлення цих обставин, відповідно до ч.2 ст. 80 КПК України, особи, які беруть участь у кримінальному провадженні мають право заявити відвід слідчому судді, судді. Положеннями ст. 80 КПК України розкрито поняття заяви про відвід, а саме частиною 5 вказаної статті передбачено, що відвід повинен бути вмотивованим.
Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект. Так у справі «Гаусшильдт проти Данії», «Мироненко і Мартиненко проти України» зазначається, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України»). Зазначену позицію Європейського суду підтримав і Верховний Суд України у справі №5-15п12 (ухвала Верховного Суду України від 01.03.2012 року, у справі №5-15п12).
Окрім цього, суд звертає увагу на те, що відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка згідно з частиною першою статті 9 Конституції України є частиною національного законодавства України, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку.
Недотримання строків розгляду кримінальних справ порушує конституційне право на судовий захист, гарантований статтею 55 КонституціїУкраїни, і негативно впливає на ефективність правосуддя.
Заявляючи відводи судді, захисники обвинуваченого таким чином намагаються затягувати процес розгляду кримінального провадження та зловживають своїми процесуальними правами.
Відповідно до ч.4 ст. 81 КПК України, якщо повторно заявлений відвід має ознаки зловживання правом на відвід з метою затягування кримінального провадження, суд, який здійснює провадження, має право залишити таку заяву без розгляду.
Таким чином, суд приходить до висновку, що відвід судді ОСОБА_1 має ознаки зловживання правом на відвід, а тому заяву про відвід слід залишити без розгляду.
Керуючись ст. 80, 81 КПК України, суд, -
У Х В А Л И В :
Заяву захисника обвинуваченого ОСОБА_4 , ОСОБА_3 про відвід головуючого судді ОСОБА_1 залишити без розгляду.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1