Справа № 405/1426/18

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"07" березня 2018 р. м. Кропивницький
слідчий за погодженням з прокурором звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 .
Органом досудового розслідування ОСОБА_4 повідомлено про підозру за ч.3 ст.369 КК України, а саме у пропозиції та обіцянки надання службовій осрбі, яка займає відповідальне становище, неправомірної вигоди, за вчинення чи не вчинення службовою особою в інтересах того, хто обіцяє чи надає таку вигоду, чи в інтересах третьої особи будь-якої дії з використанням даного службового становища.
Так, у ході досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , підполковник поліції, відповідно наказу №26 о/с від 10.02.2017 року призначений на посаду начальника відділу БЗПТЛ КП ГУНП в Кіровоградській області.
ОСОБА_7 обіймаючи посаду начальника відділу БЗПТЛ КП ГУНП в Кіровоградській області, відповідно до Примітки 1 до ст. 364, ч. 3 ст. 18 КК України, ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції», являється службовою особою, яка займає відповідальне становище.
У період з 05.02.2018 по 30.04.2018 відділу БЗПТЛ КП ГУНП в Кіровоградській області на території Кіровоградської області проводиться цільові профілактичні заходи з нагляду та контролю за виконанням законодавства в міграційній сфері під умовною назвою «Мігрант».
Під час проведення вказаних профілактичних заходів відділом БЗПТЛ КП ГУНП в Кіровоградській області у торгівельному місці під назвою у торгівельному приміщенні «HalalFood», який знаходиться за адресою м. Кропивницький пров. Фортечний, 19, було виявлено факт порушення порушенням вимог трудового законодавства України, а саме особи іноземного громадянства, які працювали у вище зазначеному приміщенні не мали офіційного працевлаштування. В ході проведення перевірки робочі пояснили, що їхнім працевлаштуванням займався ОСОБА_4 .
28.02.2018 ОСОБА_4 , з метою надання пояснення у провадженні, щодо факту працевлаштування осіб з іноземним громадянством з порушенням вимог трудового законодавства України, що мало місце 28.02.2018 за адресою м. Кропивницький пров. Фортечний, 19, у торгівельному приміщенні «HalalFood», прибув до відділу БЗПТЛ ГУНП в Кіровоградській області, до службової особи, начальника вказаного відділу ОСОБА_7 .
Цього ж дня у ОСОБА_4 в приміщенні відділу БЗПТЛ ГУНП в Кіровоградській області з даного приводу відбулась розмова з ОСОБА_7 .
В ході бесіди ОСОБА_4 запропонував та пообіцяв ОСОБА_7 у разі вирішення питання про не притягнення його до адміністративної відповідальності за ст. 204 КУпАП України, надати останньому неправомірну вигоду у сумі 2000 грн. Крім цього ОСОБА_4 пообіцяв вказану вигоду надати 03.03.2018 року.
В обумовлений день, 03.03.2018 ОСОБА_4 повторно прибув до кабінету ОСОБА_7 в АДРЕСА_3 , де повідомив, що неправомірну вигоду у сумі 2000 грн. він надасть 05.03.2018 року.
05.03.2018 близько 12.20 годині ОСОБА_4 прийшов до робочого кабінету ОСОБА_7 , який розташований за адресою: АДРЕСА_3 , де під час розмови передав ОСОБА_7 раніше обумовлену суму 2000 грн. за проведену не притягнення його до адміністративної відповідальності за 204 КУпАП України.
Після отримання грошових коштів, ОСОБА_4 затриманий працівниками поліції на місці злочину та проведено огляд місця події, під час якого на столі виявлено та вилучено грошові кошти в сумі 2000 грн.
Під час розгляду клопотання прокурор зазначив про обґрунтованість підозри, наявність ризиків, та неможливість їх запобігання шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою.
У судовому засіданні захисник просив відмовити у задоволенні клопотання, вказавши, що матеріали клопотання не містять доказів на обґрунтування оголошеної підозри та заявлених ризиків, крім того, прокурором висловлюються загальні твердження, без належної правової аргументації, щодо неможливості запобіганню заявленим ризикам, шляхом застосуванню більш м`якого запобіжного заходу, а саме домашнього арешту, при цьому послався на соціальні зв`язки підозрюваного, наявність у нього на утриманні двох малолітніх дітей та постійного місця проживання за адресою АДРЕСА_2 .
Підозрюваний підтримав позицію захисника та просив застосувати відносно нього запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою.
Заслухавши учасників, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя прийшов до такого.
05.03.2018 року о 12 год. 23 хвилин ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 затримано в порядку ст.208 КПК України, у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст.369 КК України.
06.03.2018 року ОСОБА_4 вручено письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.369 КК України.
Відповідно до п.4 ч.2 ст.183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Крім того, згідно ч.1 ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Вирішуючи питання щодо наявності обґрунтованої підозри, слідчий суддя зазначає, що термін «обґрунтована підозра», згідно практики Європейського суду з прав людини (далі-ЄСПЛ) у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011 року, означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача у тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення.
Водночас, практика ЄСПЛ не вимагає, щоб на момент обрання запобіжного заходу у органу досудового розслідування були чіткі докази винуватості особи, яку повідомлено про підозру.
Так, у справі «Феррарі-Браво проти Італії» від 14.03.1984 року ЄСПЛ вказав, що комісія наголошує, що питання про те, що арешт або тримання під вартою до суду є виправданими тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, ставити не можна, оскільки це є завданням попереднього розслідування, сприяти якому має й тримання під вартою.
Наявні матеріали на думку слідчого судді свідчать, що існують факти та інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що ОСОБА_4 міг вчинити кримінальне правопорушення, передбачене ч.3 ст.369 КК України.
Причетність ОСОБА_4 до оголошеної підозри, підтверджується, протоколом ОМП, протоколом допиту свідка, протоколом допиту підозрюваного (а.к. 13-15, 16-24, 47- 49).
Інші доводи сторони захисту про існування обґрунтованої підозри, про належність та допустимість доказів, повинні оцінюватися виключно під час розгляду справи по суті у сукупності із іншими доказами.
Також, слідчий суддя встановив наявність наступних ризиків передбачених:
- п.1 ч.1 ст.177 КПК України, а саме можливість підозрюваним ухилятися від кримінальної відповідальності, оскільки через тяжкість кримінального правопорушення по якому оголошено про підозру, зібраних у справі доказів та можливе покарання у разі доведення його провини, що свідчить про те, що останній може вчинити спробу направлену на ухилення від кримінальної відповідальності та суду.
- п.3 ч.1 ст.177 КПК України, а саме можливість підозрюваним впливати на свідків, а також інших учасників кримінального провадження, які ще в судовому засіданні не допитувалися.
Разом з тим, прокурором не доведено існування інших ризиків.
Згідно ч.4 ст.194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті (наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення та наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу, на які вказує слідчий, прокурор), але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті (недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні), слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід ніж той, який зазначений у клопотанні.
Мотивуючи неможливість застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання встановленим ризикам, слідчий в своєму клопотанні про застосування запобіжного заходу тримання під вартою та прокурор в судовому засіданні під час розгляду клопотання слідчого застосовують загальні твердження, без належної аргументації з посиланням на певні обставини, а тому фактично не довели доцільність застосування до ОСОБА_4 лише запобіжного заходу тримання під вартою, а також те, що жоден із більш м`яких, ніж тримання під вартою, запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України, тобто, слідчий суддя приходить до переконливого висновку про те, що стороною обвинувачення не надано доказів, достатніх, щоб переконати суд у необхідності застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід саме у вигляді тримання під вартою.
Під час вирішення про достатній та необхідний запобіжний захід, що може забезпечити належну процесуальну поведінку та запобігти встановленим ризикам, слідчий суддя враховує, що ОСОБА_4 має постійне місце реєстрації та проживання, одружений, має на утриманні двох малолітніх дітей, раніше до кримінальної відповідальності не притягувався.
За вказаних обставин, враховуючи наявні ризики, передбачені п.п.1, 2 та 3 ч.1 ст.177 КПК України, а також те, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, слідчий суддя визнає за необхідне, з урахуванням вимог ст.181 КПК України, застосувати до ОСОБА_4 запобіжний захід домашній арешт в межах строку досудового розслідування, заборонивши останньому в період часу з 22 год. 00 хв. до 06 год.00 хв. залишати житло та поклавши на нього обов`язки передбачені ч.5 ст.194 КПК України.
Керуючись ст.ст.176-197 КПК України, слідчий суддя, -
клопотання слідчого відділу СУ ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 задовольнити частково.
Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту на строк до 06.05.2018 року, який полягає у забороні останньому в період часу з 22 год. 00 хв. до 06 год.00 хв. залишати квартиру АДРЕСА_4 .
Зобовязати ОСОБА_4 , прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 на строк до 06.05.2018 року наступні обов`язки:
- не відлучатися із місця проживання, без дозволу слідчого, прокурора та в подальшому суду;
- повідомляти слідчого, прокурора та в подальшому суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;
- утриматися від спілкування зі свідками за винятком участі в процесуальних діях під час досудового розслідування та у суді,
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань.
Дата закінчення дії ухвали слідчого судді визначити до 06.05.2018 року.
Ухвалу передати до Кропивницького ВП ГУ НП України у Кіровоградській області для виконання.
Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчому або суду, якщо запобіжний захід застосовано під час судового провадження (ч.4 ст.181 КПК України).
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Кіровоградської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Ленінського
районного суду м. Кіровограда ОСОБА_8