провадження 1-кс/538/251/17

У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 жовтня 2017 року м. Лохвиця

Слідчий суддя суддя Лохвицького районного суду Полтавської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши скаргу заявника Публічного акціонерного товариства «Златобанк» в особі Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Акціонерного товариства «Златобанк» ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудового розслідування, -

ВСТАНОВИВ:

20 жовтня 2017 року до Лохвицького районного суду Полтавської області надійшла скарга заявника ПАТ «Златобанк» в особі Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Акціонерного товариства «Златобанк» ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудового розслідування.

В обґрунтування заявленої скарги вказавши, що 18.08.2017 року АТ «Златобанк» звернулось до Лохвицького ВП ГУ НП в Полтавській області з заявою про вчинення арбітражним керуючим ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 367 КК України та посадовими особами ТОВ «Луксор-УТР» кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194, ч. 1 ст. 388 КК України.

05.10.2017 року АТ «Златобанк» отримано висновок Лохвицького ВП ГУ НП в Полтавській області від 22.09.2017 року з інформацією, що звернення Банку від 18.08.2017 року про вчинення кримінальних правопорушень розглянуто, однак відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань не вносились у зв`язку з відсутністю відомостей про вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_4 та посадовими особами ТОВ «ЛУКСОР-ТУР».

З зазначеним висновком представник заявника не погодилась та звернулась зі скаргою в порядку ст. 303 КПК України до Лохвицького районного суду Полтавської області, в якій просить зобов`язати органи досудового слідства Лохвицького ВП ГУ НП в Полтавській області внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості, викладені у заяві АТ «Златобанк» від 18.08.2017 року. Також просила скаргу розглянути без участі представника Банку.

Згідно з правовою позицією Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, викладеної у п. 11 листі від 09.11.2012 року № 1640/0/4-12 «Про деякі питання порядку оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування» зазначено, що розгляд скарги не може відбуватись за відсутність особи, яка подала скаргу, або її захисника, представника. Слід мати на увазі, що наслідки неприбуття сторін для участі у розгляді скарги встановлено у статтях 323-327 КПК. Висловлення позиції слідчого, прокурора є важливим для прийняття законного та обґрунтованого рішення за скаргою. Але встановлена у ст. 306 КПК обов`язкової участі останніх при розгляді скарги не є перешкодою для розгляду скарги по суті за їх відсутності. Тому вказівка про обов`язковість участі слідчого, прокурора не суперечить положенню, згідно з яким скаргу може бути розглянуто і за їх відсутності.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя розглядає скаргу в порядку ст. 303 КПК України без участі сторін, які були належним чином повідомлені про час, дату та місце розгляду скарги. Причини неявки суду не відомі, заяв про відкладання розгляду скарги від сторін не надходило.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали скарги, вважає, що скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що представник заявника 18.08.2017 року звернувся до правоохоронних органів з заявою про кримінальні правопорушення, на зазначену заяву 05.10.2017 року отримали копію висновка від 22.09.2017 року, з якого вбачається, що правоохоронні органи розглянули письмову заяву АТ «Златобанк» в порядку Закону України «Про звернення громадян» та проведеною перевіркою встановили, що між посадовими особами ТОВ «Луксор-УТР» та в діях ОСОБА_4 вбачаються цивільно-правові відносини, у зв`язку з чим відомості викладені в заяві представника АТ «Златобанк» не були внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Згідно зі ст. 214 ч. 1 КПК України слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування.

З наведеної норми вбачається, що слідчий зобов`язаний не пізніше 24 годин після подання заяви про вчинення кримінального правопорушення внести відповідні відомості до ЄРДР та розпочати розслідування. В разі, якщо слідчий упродовж 24 годин після отримання заяви ПАТ «Укрсоцбанк» не вчинив внесення відомостей в ЄРДР, ця бездіяльність слідчого є незаконною.

Таким чином Кримінальний процесуальний кодекс України дійсно передбачає внесення до ЄРДР інформації на підставі заяв та повідомлень про кримінальне правопорушення, а не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень. Разом з тим слід врахувати, що на цьому етапі розвитку правових відносин стосовно ймовірного вчинення діяння, відповідальність за яке встановлена КК, не достатньо об`єктивних відомостей навіть для попередньої констатації наявності або відсутності ознак складу злочину. Саме тому посилання на цьому етапі на положення ст. 2 Кримінального кодексу України, яка визначає підставу кримінальної відповідальності, недоцільно.

Крім цього, застосування з боку правоохоронних органів до відповідних правовідносин Закону України «Про звернення громадян» є неприпустимим оскільки, цей нормативно-правовий акт має свою мету і певним чином урегульовує питання взаємодії громадян з державними органами, у тому числі з органами, уповноваженими на здійснення досудового розслідування. Водночас слід зробити застереження щодо недопустимості підміни нормами цього закону положень, які визначають порядок реагування державних органів на одержання інформації про вчинені кримінальні правопорушення.

Так, відповідно до преамбули Закону України «Про звернення громадян» він регулює питання практичної реалізації громадянами України наданого їм Конституцією України права вносити в органи державної влади, об`єднання громадян відповідно до їх статуту пропозиції про поліпшення їх діяльності, викривати недоліки в роботі, оскаржувати дії посадових осіб, державних і громадських органів. Закон забезпечує громадянам України можливості для участі в управлінні державними і громадськими справами, для впливу на поліпшення роботи органів державної влади і місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності, для відстоювання своїх прав і законних інтересів та відновлення їх у разі порушення.

Водночас, якщо особа звертається із певним документом до органів, відповідальних за реалізацію завдань кримінального провадження, пов`язаних із вчиненням, на її думку, кримінального правопорушення, то таке звернення недопустимо розцінювати як таке, в якому реалізується право особи на внесення пропозицій стосовно вдосконалення роботи органів досудового розслідування, викриття недоліків у їх роботі або як прояв участі у державних справах. Також неправильно (з цих же міркувань) розглядати заяви, які, на думку уповноважених суб`єктів органів досудового розслідування, містять відомості про кримінальне правопорушення, за правилами ст. 214 КПК, а які таких відомостей не містять, - за правилами Закону України «Про звернення громадян», оскільки така ознака не може використовуватись як розмежувальна для цих двох видів звернень.

З наведених підстав, скарга є обґрунтованою, у зв`язку з чим слідчий суддя визнає противоправною бездіяльність слідчих із невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, якщо заява, яка, на думку особи, що її подала містила відомості про кримінальне правопорушення, однак була розглянута в порядку Закону України «Про звернення громадян».

Органи досудового розслідування не мають змоги посилатись на необхідність проведення перевірки як причину невнесення відомостей до ЄРДР по суті заяви. Перевірка такої заяви повинна проводитись вже в рамках відкритого кримінального провадження, внесеного до ЄРДР. Лише потім, у разі, якщо посадова особа дійде висновку, що у викладеній ситуації немає ознак складу кримінального правопорушення, вона може винести постанову про закриття кримінального провадження відповідно до ст. 284 КПК України.

Таким чином, слідчий суддя вважає, що доводи викладені в скарзі знайшли своє підтвердження в судовому засіданні та скарга підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 303, 304, 306, 307 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Скаргу заявника Публічного акціонерного товариства «Златобанк» в особі Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Акціонерного товариства «Златобанк» ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудового розслідування, задовольнити.

Визнати противоправною бездіяльність службових осіб Лохвицького ВП ГУ НП в Полтавській області щодо невнесення відомостей про кримінальні правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Зобов`язати начальника СВ Лохвицького ВП ГУ НП в Полтавській області ОСОБА_5 внести відомості про кримінальні правопорушення, передбачені ст. 367 ч. 2, ст. 194 ч. 2, ст. 388 ч. 1 КК України за заявою АТ «Златобанк» до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя суддя

Лохвицького районного суду

Полтавської області ОСОБА_1