Провадження № 1-кс/761/8356/2018
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 квітня 2018 року м.Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м.Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_5 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000310 від 28.03.2018 року, про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно:
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Лисичанськ, Луганської області, українця, громадянина України; із середньою спеціальною освітою, не працюючий, зареєстрований та проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимому
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115, ч. 2 ст. 15 ч. 3 ст. 190 КК України,-
ВСТАНОВИВ:
До слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва надійшло клопотання старшого слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_5 , погоджене прокурором прокуратури м.Києва ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_6 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115, ч. 2 ст. 15 ч. 3 ст. 190 КК України у кримінальному провадженні № 0000310 від 28.03.2018. В обґрунтування клопотання слідчим зазначено, що 14.03.2018 невстановлена розслідуванням особа, прибувши до приватного нотаріуса КМНО ОСОБА_7 подала останній для державної реєстрації речових прав на нерухоме майно Договір дарування квартири АДРЕСА_2 від 20.08.2010, зареєстрований Приватним нотаріусом КМНО ОСОБА_8 в реєстрі за № 2099, що начебто укладенийміж ОСОБА_9 , який виступив як ОСОБА_10 та ОСОБА_11 який виступив як Обдарований. Водночас, згідно відповіді Київського державного нотаріального архіву. Слідчий зазначив, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та вчинити інше кримінальне правопорушення. Встановлено. що в справі №02-33 «Реєстр для реєстрації нотаріальних дій» том № 2 приватного нотаріуса КМНО ОСОБА_8 20.08.2010 за реєстровим №2099 міститься запис про засвідчення вірності копії. Крім того, згідно до інформації отриманої в Комунальному підприємстві Київської міської ради «Київське міське бюро технічної інвентаризації» встановлено, що первинна реєстрація права власності на кв. АДРЕСА_2 була проведена за ОСОБА_12 на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого 27.04.1994. Далі право власності перейшло до ОСОБА_9 на підставі договору купівлі-продажу, зареєстрованого 21.03.1995. Останнім власником вказаної квартири є ОСОБА_13 на підставі договору купівлі-продажу. посвідченого 15.04.2002, та була здійснена відповідна реєстрація. Відповідно до Інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно від 31.03.2018 встановлено, що власником квартири АДРЕСА_2 є ОСОБА_11 на підставі Договору дарування квартири від 20.08.2010, посвідчений приватним нотаріусом KMНО ОСОБА_8 , а державна реєстрація вказаного договору відбулась 14.03.2018. 02.04.2018 до органу досудового розслідування надійшла інформація про те, що 02.04.2018 у приватного нотаріуса ОСОБА_14 відбудеться укладання договору купівлі-продажу, спрямованого на відчуження ОСОБА_11 вищевказаної квартири на користь третьої особи.
В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, з підстав зазначених у ньому та просить його задовольнити.
Захисник у судовому засіданні заперечував щодо задоволення клопотання, просить обрати відносно підозрюваного інший запобіжний захід, з урахуванням відсутності обґрунтованості підозри та ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.
Підозрюваний у судовому засіданні підтримав захисника .
Відповідно до ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.
Слідчий суддя, вислухавши сторони кримінального провадження, розглянувши надані суду матеріали приходить до наступного висновку.
Під час розгляду клопотання встановлено, що у провадженні відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління Головного управління Національної поліції у м. Києві перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000310 від 28.03.2018 за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 115, ч. 2 ст. 15 ч. 3 ст. 190 КК України.
02.04.2018 ОСОБА_6 було затримано, про що складено протокол в порядку ст. 208 КПК України.
03.04.2018 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 3 ст. 190 КК України.
Відповідно до ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.
Частиною 1 статті 194 КПК на слідчого суддю під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу покладений обов`язок встановити існування наступних складових: доведені обставини, які свідчать про обґрунтованість підозри; наявні ризики, передбачені статтею 177 КПК, та на які вказує слідчий; не є достатнім застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.
Відповідно до ст.178 КПК при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, слідчий суддя зобов`язаний, крім передбачених ст.177 КПК ризиків, оцінити у сукупності інші обставини, у тому числі вагомість наявних доказів вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує особі у разі визнання підозрюваного винуватим у інкримінованому правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків та низку інших факторів, які мають суттєве значення для застосування певного запобіжного заходу.
Тлумачення наведених процесуальних норм у їх логічному зв`язку з положеннями Глави 4 КПК приводить слідчого суддю до висновку, що під час вирішення питання щодо застосування запобіжних заходів оцінка наданих доказів має спрямовуватися не на досягнення остаточного переконання у винуватості особи у вчиненні інкримінованого правопорушення, а має на меті встановити, чи є підозра обґрунтованою.
З огляду на зазначене, слідчий суддя вважає, що наданими органом досудового розслідування матеріалами достатньою мірою для цієї стадії розслідування підтверджується наявність в діях ОСОБА_6 ознак кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 3 ст. 190 КК України.
Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя відмічає, що ризиком, у даному випадку, є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.
Надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування, слідчий суддя вважає такі дії цілком вірогідними з огляду на покарання, яке загрожує ОСОБА_6 у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого злочину. Щодо інших ризиків, на які посилався слідчий, такого як можливість незаконного впливу на потерпілого та свідків, перешкоджання кримінальному провадженню або вчинення іншого кримінального правопорушення, то вони є сумнівним та розцінюється як домисел, оскільки будь-яких доказів на підтвердження вказаного слідчому судді не надано, а тому такі твердження є лише припущеннями.
За результатами встановлених у судовому засіданні обставин та з урахуванням доводів, викладених стороною обвинувачення та стороною захисту, слідчий суддя вважає, що прокурором доведено наявність обставин, передбачених ч.1 ст. 194 КПК.
Відповідно до ч.2 ст.181 КПК запобіжний захід у вигляді домашнього арешту може бути застосований лише у разі, якщо особа підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.
Інкримінований підозрюваному злочин передбачає застосування такого покарання, оскільки за вчинене кримінальне правопорушення встановлене покарання у виді позбавлення волі на строк до восьми років. Отже, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим, існуючі ризики приводять слідчого суддю до переконання, що застосування інших, більш м`яких запобіжних заходів не зможе забезпечити належної процесуальної поведінки ОСОБА_6 .
Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку, що встановлені обставини є достатніми для застосування відносно підозрюваної запобіжного заходу у виді домашнього арешту у певний час доби.
Керуючись ст. 176, 177, 178, 181, 193, 194, 196, 197, 199 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:
Клопотання старшого слідчого відділу розслідування особливо тяжких злочинів слідчого управління Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_5 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000310 від 28.03.2018 року, про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 задовольнити частково.
Застосувати до ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту та покласти на нього наступні обов`язки:

- не залишати місце проживання, що за адресою: АДРЕСА_1 , з 22 години 00 хвилин по 07 годину 00 хвилин
- прибувати до слідчого СУ ГУНП в м. Києві ОСОБА_5 , прокурора чи суду за першою вимогою;

- здати на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

Контроль за виконанням ухвали покласти на орган Національної поліції за місцем проживання ОСОБА_6 .
Строк дії цієї ухвали встановити по 02 червня 2018 року включно.

На ухвалу прокурором, підозрюваним, його захисником упродовж п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга до Апеляційного суду м. Києва.

Слідчий суддя: ОСОБА_1