Справа № 589/797/16-к
Провадження № 1-кс/589/55/18
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 січня 2018 року слідчий суддя Шосткинського міськрайонного суду Сумської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засіданні ОСОБА_2 , заявника ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Шостка клопотання адвоката ОСОБА_3 , подане в інтересах ФОП ОСОБА_5 про скасування арешту майна, -

ВСТАНОВИВ:
12 січня 2018 року до слідчого судді звернувся адвокат ОСОБА_3 в інтересах ФОП ОСОБА_5 з клопотанням про скасування арешту майна, накладеного в межах кримінального провадження № 0000110, а саме на: два фасувальні апарати для насіння, кожен з яких обладнаний блоком управління ПНВП «Промприлад» ТРЦ02; прилад для клеєння упаковок; прилад для різки упаковок; піч для смаження насіння, яка обладнана блоком управління ПНВП «Промприлад» ТРЦ02.
В обґрунтування клопотання зазначив, що з моменту арешту майна минуло близько двох років, у кримінальному провадженні проведено всі необхідні експертизи, а тому доцільність арешту майна станом на сьогодні відпала.

Також в клопотанні адвокат вказав на недоліки ухвали слідчого судді про арешт майна та зазначив про необхідність її скасування, зокрема, вказав, що слідчий суддя не зазначив мету та правових підстав для арешту майна, не взяв до уваги відсутність підозри, не визначив строк дії арешту, спосіб арешту майна, не оцінив на предмет відповідності нормам закону доводи слідчого про необхідність арешту майна.

В судовому засіданні адвокат підтримав клопотання, просив його задовольнити.

Слідчий просив відмовити у задоволенні клопотання.

Дослідивши матеріали клопотання та матеріали кримінального провадження в частині, що стосується доводів клопотання, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню частково, виходячи з наступних підстав.
В провадженні Шосткинського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Сумській області перебувають матеріали досудового розслідування № 0000110 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 229 КК України.
Досудове розслідування у даному кримінальному провадженні розпочато за заявою потерпілого ОСОБА_6 про те, що ФОП ОСОБА_5 за відсутності на те згоди власника, у супереч вимог ст. 20 Закону України «Про охорону прав на знаки для товарів і послуг», використовувала об`єкт інтелектуальної власності, який належить ФОП ОСОБА_6 .
Згідно висновку судової експертизи у сфері інтелектуальної власності Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз ім. Заслуженого професора ОСОБА_7 №6539 від 27.11.2015, нанесене на упаковці зі смаженим насінням «Золоте мишеня» (виробник ФОП ОСОБА_5 ) зображення є схожим до ступеню змішування зі знаком для товарів і послуг за свідоцтвом України № НОМЕР_1 , що може призвести до введення в оману споживача щодо виробника.
Ухвалою слідчого судді Шосткинського міськрайонного суду Сумської області від 12 лютого 2016 року в межах зазначеного кримінального провадження накладено арешт на майно, вилучене в ході обшуку 10 лютого 2016 року на території виробничої бази за адресою АДРЕСА_1 , на якій виготовлялася продукція (смажене насіння) ФОП ОСОБА_5 .
Як вбачається з ухвали слідчого судді правовою підставою для арешту майна стало те, що вказане майно відповідає критеріям, визначеним у ч. 2 ст. 167 КПК України, тобто є речовими доказами у кримінальному провадженні.
Колегія суддів Апеляційного суду Сумської області, перевіряючи законність постановленої ухвали слідчого судді, в своїй ухвалі від 29 лютого 2016 року погодилась з доводами слідчого судді, зазначила, що за матеріалами кримінального провадження вбачається наявність підстав вважати, що вищевказане майно має ознаки, передбачені ч.2 ст.167 КПК України, може бути речовим доказом і стан доказів, що вказують на вчинення злочину, є достатнім для застосування заходів забезпечення кримінального провадження. Також апеляційний суд вказав, що відсутність повідомлення про підозру у кримінальному правопорушенні не позбавляє права звернутися з клопотанням про арешт майна для забезпечення доказової бази при проведенні досудового слідства.
Відповідно до ч. 2 ст. 174 КПК України, арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування, якщо буде доведено, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Як вбачається з вищевикладеного, арешт на майно накладено обґрунтовано і правові підстави для цього перевірялися як слідчим суддею, так і апеляційним судом. Метою арешту і наданий час є збереження речових доказів знарядь вчинення злочину, передбаченого ч. 1 ст. 229 КК України.
Будь-яких нових обставин, які було невідомі під час постановлення ухвали про арешт майна та її апеляційної перевірки, та свідчили про необґрунтованість такого арешту, адвокат у своєму клопотанні не навів.
Надавати оцінку законності прийнятого слідчим суддею рішення про арешт майна в межах розгляду клопотання, поданого в порядку ст. 174 КПК України, слідчий суддя не вправі. Відповідна правова оцінка була надана колегією суддів під час апеляційного перегляду.
Поряд з цим, розглядаючи клопотання, слідчий суддя бере до уваги ті обставини, що з моменту накладення арешту минуло близько двох років, по справі проведено всі експертизи, як зазначив слідчий у судовому засіданні слідів злочину на арештованому майні немає та будь-яких слідчих дій з ним не проводитиметься. Також слідчий суддя бере до уваги те, що спосіб арешту майна має бути співрозмірним з завданням кримінального провадження, відповідати засадам розумності, не повинен призводити до надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи чи інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб, а тому слідчий суддя вважає необхідним скасувати арешт майна в частині заборони користуватися вказаним майном її законним володільцям. При цьому слідчий суддя враховує те, що згідно матеріалів кримінального провадження, на даний час ФОП ОСОБА_5 не використовує в своїй діяльності об`єкти інтелектуальної власності, факти використання яких стали підставою для здійснення даного кримінального провадження.
У судовому засіданні слідчий не заперечував проти можливості звільнення майна з-під арешту в частині заборони користуватися ним, зазначивши, що це не перешкодить досудовому розслідуванню.
За таких обставин, слідчий суддя вважає необхідним клопотання про скасування арешту майна задовольнити частково, скасувавши арешт майна в частині заборони ОСОБА_8 та ОСОБА_5 користуватися майном, яке вилучено 10 лютого 2016 року під час обшуку на території виробничої бази за адресою: АДРЕСА_1 .
Керуючись ст.170, 174, 376 КПК України, -
УХВАЛИВ:
Клопотання задовольнити частково.

Скасувати арешт майна накладений ухвалою слідчого судді Шосткинського міськрайонного суду Сумської області від 12 лютого 2016 року в частині заборони ОСОБА_8 та ОСОБА_5 користуватися майном, яке вилучено 10 лютого 2016 року під час обшуку на території виробничої бази за адресою: АДРЕСА_1 ,а саме: двома фасувальними апаратами для насіння, кожен з яких обладнаний блоком управління ПНВП «Промприлад» ТРЦ02; приладом для клеєння упаковок; приладом для різки упаковок; піччю для смаження насіння, яка обладнана блоком управління ПНВП «Промприлад» ТРЦ02.
В іншій частині відмовити у задоволенні клопотання.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Слідчий суддя Шосткинського міськрайонного суду
Сумської області ОСОБА_1