Справа № 540/255/18
Провадження № 1-кс/540/53/18
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
18 квітня 2018 року смт Машівка

Слідчий суддя Машівського районного суду Полтавської області ОСОБА_1

за участю: секретаря ОСОБА_2

слідчого ОСОБА_3

володільців майна ОСОБА_4

ОСОБА_5

ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Машівського ВП Карлівського ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 про арешт майна, -

в с т а н о в и л а :

16.04.2018 до суду надійшло зазначене клопотання, яке обґрунтоване тим, що 14.04.2018 до ЧЧ Машівського ВП надійшло повідомлення від невідомої особи про те, що на ставку неподалік с. Павлівка Машівського району Полтавської області невідомі особи сітками виловлюють рибу.

Виїздом на СОГ на МП на березі вказаного ставка було виявлено та вилучено 7 рибальських сіток невідомого виробника, гумовий човен «КОЛІБРІ», автомобіль ВАЗ 2106 днз НОМЕР_1 синього кольору, а також в ставку було виявлено та вилучено ще 4 рибальські сітки без риби.

Відомості про даний факт цього ж числа були внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000102 з правовою кваліфікацією ч. 3 ст. 15, ч. 1 ст. 185 КК України.
У ході досудового розслідування по вказаному кримінальному провадженні було встановлено, що вилучені 11 рибальських сіток та гумовий човен належать гр. ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителю АДРЕСА_1 . Автомобіль ВАЗ 2106 днз НОМЕР_2 належить ОСОБА_4 , жителю АДРЕСА_2 , а фактично ним користується ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , житель АДРЕСА_2 .

Під час проведення огляду слідчим було вилучено вказане вище майно, яке є незаперечним доказом для встановлення винних осіб та доведення їх винуватості та речовим доказом, а тому слідчий за погодженням з прокурором, з метою збереження речових доказів, просить накласти арешт на указане майно.

Заслухавши слідчого, який підтримав клопотання з наведених у ньому підстав, володільців майна, які з клопотанням погоджуються та разом з тим ОСОБА_4 просив не накладати арешт на автомобіль, оскільки це його єдиний дохід, дослідивши документи провадження, суд дійшов такого висновку.

З матеріалів клопотання вбачається, що під час досудового розслідування в рамках кримінального провадження № 0000102 від 14.04.2018, правова кваліфікація ст.15 ч.3, ст.185 ч.1 КК України, щодо вилову сітками риби на ставку неподалік с. Павлівка Машівського району Полтавської області, проведено огляд та вилучення: гумового човна «COLIBRI», 11 рибальських сіток та автомобіль ВАЗ 2106 днз НОМЕР_2 (а.с. 2, 4).

Завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ст.41. Конституції України, кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю; право приватної власності є непорушним.

Зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, віднесено і засади недоторканості права власності. У відповідності до вимог ст.16 КПК України, позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення ухваленого в порядку, передбаченому КПК.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню. Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та обґрунтованого рішення слідчий суддя, згідно зі ст.ст.94, 132, 173 КПК України, повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину та достатність доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження. Відповідні дані мають міститися і у клопотанні слідчого чи прокурора, який звертається з проханням арештувати майно, оскільки, згідно зі ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

Відповідно до ч. 1 ст. 167 КПК України, тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про його арешт або повернення.

Пунктами 1, 3 частини 2 цієї статі передбачено, що тимчасово вилученим може бути майно, якщо воно: підшукане, виготовлене, пристосоване чи використане як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та є предметом кримінального правопорушення.

Згідно положень ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

При цьому у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

За статтею 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Виходячи з викладеного, суд вважає, що оскільки вилучене майно, а саме рибальські сітки та гумовий човен, є знаряддям злочину, тимчасово вилученим майном, надані суду докази свідчать про вчинення кримінального правопорушення, а відтак приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню та на майно, а саме: гумовий човен «COLIBRI», 11 рибальських сіток слід накласти арешт.

Разом з тим, оскільки автомобіль як повідомив його власник ОСОБА_4 , є єдиним джерелом доходу останнього, в клопотанні слідчого не вказано, яка необхідність в накладенні арешту на вказаний автомобіль, а тому в цій частині клопотання слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 167, 170,173 КПК України

у х в а л и л а :
клопотання слідчого СВ Машівського ВП Карлівського ВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити частково.

Накласти арешт на тимчасово вилучене під час огляду 14.04.2018 майно:

-гумовий човен «COLIBRI» та 11 рибальських сіток, власником яких є ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , житель АДРЕСА_1 , з позбавленням права на відчуження, розпорядження та користування.
В іншій частині клопотання відмовити.
Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляду питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.

Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Полтавської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на її оскарження, а у випадку її оскарження, після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1