Справа № 405/1077/18

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"17" лютого 2018 р. м. Кропивницький
прокурор звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 .
Органом досудового розслідування ОСОБА_4 повідомлено про підозру за ч.3 ст.368 КК України, а саме у одержанні службовою особою неправомірної вигоди для себе за вчинення такою службовою особою в інтересах того, хто надає неправомірну вигоду будь-якої дії з використанням наданої їй влади чи службового становища, поєднане з вимаганням неправомірної вигоди.
Так, згідно наказу ОСОБА_6 директора державного підприємства «СЕТАМ» від 06.10.2015 №15-к про прийом на роботу, ОСОБА_4 прийнято на посаду керівника філії у Кіровоградській області.
Відповідно до ст.ст. 3, 8, 19, 29, 68 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю; права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави, яка відповідає перед людиною за свою діяльність.
В Україні визнається і діє принцип верховенства права, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей.
Згідно з довіреністю № 12/18-16-17 від 03 січня 2017 року, держане підприємство «СЕТАМ» уповноважила директора Кіровоградської філії державного підприємства «СЕТАМ» ОСОБА_4 :
- приймати/повертати особисто, чи доручати уповноваженим особам приймати/повертати арештоване чи інше майно (далі Товарно-Матеріальні цінності або ТМЦ)від/до органів державної виконавчої служби, приватних виконавців чи інших суб`єктів правовідносин на/із зберігання з правом підписання будь-яких документів, що підтверджують факт прийому/повернення ТМЦ на/із зберігання. Документи, які підтверджують факт прийняття/повернення ТМЦ на/із зберігання, повинні бути оформлені відповідно до Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 № 2831/5 (далі - Порядок).
- передавати прийняті ТМЦ на зберігання іншим фізичним чи юридичним особам.
- мати доступ до об`єктів в яких здійснюється зберігання прийнятих ТМЦ.
- здійснювати демонстрацію(ознайомлення) потенційним учасникам електронних торгів, торгів за фіксованою ціною майна, яке знаходиться на зберіганні Підприємства чи Філії.
- приймати від органів державної виконавчої служби, приватних виконавців передбачені законодавством документи, на основі яких здійснюється внесення інформації в Систему електронних торгів арештованим майном (далі Система).Повертати без виконання зазначені документи за наявності передбачених законодавством підстав.
- мати доступ до Системи з можливістю розміщувати інформацію про реалізацію арештованого майна відповідно до правил Порядку.
- виконувати всі дії, що необхідні для опублікування в місцевих друкованих засобах масової інформації повідомлення про реалізацію арештованого майна.
- повідомляти державного чи приватного виконавця, іпотекодавця, іпотеко держателя та інших осіб, що мають зареєстровані у встановленому законом порядку права та вимоги на предмет іпотеки, про день та час проведення електронних торгів та про початкову ціну продажу.
- доповнювати, змінювати інформацію про реалізацію арештованого майна в Системі виключно в частині фотографічного зображення майна та відомостей про нього (склад, характеристика, опис).
- здійснювати зменшення вартості нереалізованого арештованого майна, шляхом проведення відповідних коригувань у Системі.
- підписувати протокол проведення електронних торгів, торгів за фіксованою ціною, за умови, що опублікування інформації про проведення вказаних торгів здійснювалося Філією.
- надсилати протокол проведення електронних торгів, торгів за фіксованою ціною до органу державної виконавчої служби чи приватного виконавця, якими було передано на реалізацію арештоване майно.
- видавати переможцям електронних торгів, торгів за фіксованою ціною ТМЦ, які знаходяться на зберіганні в межах території, на якій здійснює свої функції Філія, за умови пред`явлення оригіналу акту про проведені електронні торги, торги за фіксованою ціною.
- приймати та повертати будь-яке майно (рухоме, нерухоме), в тому числі орендоване, що приймається або повертається Підприємством, в тому числі підписувати акти прийому-передачі такого майна.
Згідно ч. 2 ст. 2 Закону України "Про державну службу", посадовими особами вважаються керівники та заступники керівників державних органів та їх апарату, інші державні службовці, на яких законами або іншими нормативними актами покладено здійснення організаційно-розпорядчих та консультативно-дорадчих функцій.
У п.п. 1, 2 Примітки до ст. 364 Кримінального кодексу України міститься поняття службової особи. Так, службовими особами є особи, які постійно чи тимчасово здійснюють функції представників влади, а також обіймають постійно чи тимчасово на підприємствах, в установах чи організаціях незалежно від форми власності посади, пов`язані з виконанням організаційно-розпорядчих чи адміністративно-господарських обов`язків, або виконують такі обов`язки за спеціальним повноваженням. Службовими особами також визнаються іноземці або особи без громадянства, які виконують обов`язки, зазначені в пункті 1 цієї Примітки.
Частинами третьою, четвертою та п`ятою пункту 1 постанови
Пленуму Верховного Суду України "Про судову практику у справах про
хабарництво" передбачено, що організаційно-розпорядчі обов`язки - це обов`язки по здійсненню керівництва галуззю промисловості, трудовим колективом, ділянкою роботи, виробничою діяльністю окремих працівників на підприємствах, в установах чи організаціях незалежно від форми власності. Такі функції виконують, зокрема, керівники міністерств, інших центральних органів виконавчої влади, державних, колективних чи приватних підприємств, установ і організацій, їх заступники, керівники структурних підрозділів, їх заступники, особи, які керують ділянками робіт.
Адміністративно-господарські обов`язки - це обов`язки по управлінню або розпорядженню державним, колективним чи приватним майном.
Однак, на порушення вищевказаних вимог нормативно-правових актів, ОСОБА_4 будучи службовою особою керівником філії державного підприємства «СЕТАМ» у Кіровоградській області, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, став на шлях злочинної діяльності за наступних обставин.
05 лютого 2018 року ОСОБА_7 , за вказівкою ОСОБА_4 прибув до службового кабінету останнього, який знаходиться у приміщенні філії Державного підприємства «СЕТАМ» у Кіровоградській області за адресою: м. Кропивницький, вул. Габдрахманова, 3 на 2-му поверсі, оф. 12. Під час даної зустрічі, ОСОБА_4 від імені ОСОБА_7 та інших учасників, а саме: ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , зайшов на своїх робочих 4-х комп`ютерах в електронні кабінети останніх, та о 09:00 год. цього ж дня, почав піднімати ціну за даним лотом до не рентабельної, при цьому від імені ОСОБА_7 на стартову ціну лота в розмірі 112700 грн.
У подальшому,на виконання незаконної вимоги ОСОБА_4 щодо надання останньому неправовірної вигоди у вигляді грошових коштів,
16 лютого 2018 року ОСОБА_7 прибув до службового кабінету
Під час розгляду клопотання прокурор зазначив про обґрунтованість підозри, наявність ризиків, та неможливість їх запобігання шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою.
У судовому засіданні захисник просив відмовити у задоволенні клопотання, вказавши, що матеріали клопотання не містять доказів на обґрунтування оголошеної підозри та заявлених ризиків, крім того, прокурором висловлюються загальні твердження, без належної правової аргументації, щодо неможливості запобіганню заявленим ризикам, шляхом застосуванню більш м`якого запобіжного заходу, послався на соціальні зв`язки підозрюваного, наявність у нього на утриманні дружини, яка на даний час перебуває у декретній відпустці по догляду за дитиною до досягнення нею трирічного віку, матері пенсіонерки, а також позитивних характеристик.
Підозрюваний підтримав позицію захисника, спростувавши оголошену підозру, зазначив, при цьому зазначив, що має ряд хронічних захворювань, а відтак просив застосувати відносно нього запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою.
Заслухавши учасників, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя прийшов до такого.
16.02.2018 року о 15 год. 00 хвилин ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 фактично затримано як підозрюваного в порядку ст.208 КПК України, у вчиненні злочину, передбаченого ч.3 ст.368 КК України.
17.02.2018 року ОСОБА_4 вручено письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України.
Відповідно до п.4 ч.2 ст.183 КПК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Крім того, згідно ч.1 ст.177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Вирішуючи питання щодо наявності обґрунтованої підозри, слідчий суддя зазначає, що термін «обґрунтована підозра», згідно практики Європейського суду з прав людини (далі-ЄСПЛ) у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011 року, означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача у тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення.
Водночас, практика ЄСПЛ не вимагає, щоб на момент обрання запобіжного заходу у органу досудового розслідування були чіткі докази винуватості особи, яку повідомлено про підозру.
Так, у справі «Феррарі-Браво проти Італії» від 14.03.1984 року ЄСПЛ вказав, що комісія наголошує, що питання про те, що арешт або тримання під вартою до суду є виправданими тільки тоді, коли доведено факт вчинення та характер інкримінованих правопорушень, ставити не можна, оскільки це є завданням попереднього розслідування, сприяти якому має й тримання під вартою.
Наявні матеріали на думку слідчого судді свідчать, що існують факти та інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що ОСОБА_4 міг вчинити кримінальне правопорушення, передбачене ч.3 ст.368 КК України.
Причетність ОСОБА_4 до оголошеної підозри, підтверджується , протоколом обшуку, протоколом додаткового допиту свідка, протоколом допиту свідка (а.к. 18-30, 31-34,35-44).
Інші доводи сторони захисту про існування обґрунтованої підозри, про належність та допустимість доказів, повинні оцінюватися виключно під час розгляду справи по суті у сукупності із іншими доказами.
Також, слідчий суддя встановив наявність наступних ризиків передбачених:
- п.1 ч.1 ст.177 КПК України, а саме можливість підозрюваним ухилятися від кримінальної відповідальності, оскільки через тяжкість кримінального правопорушення по якому оголошено про підозру, зібраних у справі доказів та можливе покарання у разі доведення його провини, що свідчить про те, що останній може вчинити спробу направлену на ухилення від кримінальної відповідальності та суду.
-п.2 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме можливість підозрюваним знищити, сховати або спотворити будь яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, оскільки не всі документи вилучені та досліджені.
- п.3 ч.1 ст.177 КПК України, а саме можливість підозрюваним впливати на свідків, а також інших учасників кримінального провадження, які ще в судовому засіданні не допитувалися.
Разом з тим, прокурором не доведено існування інших ризиків.
Згідно ч.4 ст.194 КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті (наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення та наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 цього Кодексу, на які вказує слідчий, прокурор), але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті (недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні), слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід ніж той, який зазначений у клопотанні.
Мотивуючи неможливість застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання встановленим ризикам, слідчий в своєму клопотанні про застосування запобіжного заходу тримання під вартою та прокурор в судовому засіданні під час розгляду клопотання слідчого застосовують загальні твердження, без належної аргументації з посиланням на певні обставини, а тому фактично не довели доцільність застосування до ОСОБА_4 лише запобіжного заходу тримання під вартою, а також те, що жоден із більш м`яких, ніж тримання під вартою, запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України, тобто, слідчий суддя приходить до переконливого висновку про те, що стороною обвинувачення не надано доказів, достатніх, щоб переконати суд у необхідності застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід саме у вигляді тримання під вартою.
Під час вирішення про достатній та необхідний запобіжний захід, що може забезпечити належну процесуальну поведінку та запобігти встановленим ризикам, слідчий суддя враховує, що ОСОБА_4 має постійне місце реєстрації та проживання, одружений, має на утриманні малолітню доньку, матір похилого віку та дружину, яка на даний час перебуває у декретній відпустці по догляду за дитиною до досягнення нею трирічного віку, позитивно характеризується за місцем роботи та місцем проживання,раніше до кримінальної відповідальності не притягувався.
За вказаних обставин, враховуючи наявні ризики, передбачені п.п.1, 2 та 3 ч.1 ст.177 КПК України, а також те, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, слідчий суддя визнає за необхідне, з урахуванням вимог ст.181 КПК України, застосувати до ОСОБА_4 запобіжний захід домашній арешт в межах строку досудового розслідування, заборонивши останньому цілодобово залишати житло та поклавши на нього обов`язки передбачені ч.5 ст.194 КПК України.
Керуючись ст.ст.176-197 КПК України, слідчий суддя, -
ПОСТАНОВИВ :
клопотання прокурора військової прокуратури Кіровоградського гарнізону ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 задовольнити частково.
Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту на строк до 17.04.2018 року, який полягає у забороні останньому цілодобово залишати квартиру АДРЕСА_3 .
Зобовязати ОСОБА_4 , прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 на строк до 17.04.2018 року наступні обов`язки:
- не відлучатися із місця проживання, без дозволу слідчого, прокурора та в подальшому суду;
- повідомляти слідчого, прокурора та в подальшому суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;
- утриматися від спілкування зі свідками за винятком участі в процесуальних діях під час досудового розслідування та у суді.
Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що відповідно до ч.5 ст.181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань.
Дата закінчення дії ухвали слідчого судді визначити до 17.04.2018 року.
Ухвалу передати до Кропивницького ВП ГУ НП України у Кіровоградській області для виконання.
Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, і повідомити про це слідчому або суду, якщо запобіжний захід застосовано під час судового провадження (ч.4 ст.181 КПК України).
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Кіровоградської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Ленінського
районного суду м. Кіровограда ОСОБА_11