1-кс/756/1931/17
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
20 жовтня 2017 року м.Київ

Оболонський районний суд м. Києва у складі:

слідчого судді: ОСОБА_1

при секретарі: ОСОБА_2

за участю прокурора: ОСОБА_3

за участю слідчого СВ ФР ДПІ
в Оболонському районі ГУ ДФС у м. Києві ОСОБА_4

за участю захисника: ОСОБА_5

за участю підозрюваного: ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ фінансових розслідувань ДПІ в Оболонському районі ГУ ДФС у м. Києві ОСОБА_4 погоджене прокурором прокуратури Київської місцевої прокуратури №5 ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно:
ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Луганська, громадянина України, одруженого, маючого на утриманні двох неповнолітніх дітей, раніше не судимий, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , який тимчасово проживає за адресою: АДРЕСА_2 ,
за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000065 від 29.07.2016 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 27, ч. 5 ст. 27, ч. 3 ст. 28, ч. 2 ст. 366, ч. 2 ст. 205, ч. 2 ст. 200, ч. 3 ст. 209, ч.5 ст. 191 КК України, -

ВСТАНОВИВ:
Слідчий СВ фінансових розслідувань ДПІ в Оболонському районі ГУ ДФС у м. Києві ОСОБА_4 звернувся до суду з клопотанням про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно ОСОБА_6 .
В обґрунтування клопотання слідчий вказує, що ОСОБА_6 , своїми умисними діями, що виразилися в організації вчинення фіктивного підприємництва, тобто створенні та придбанні суб`єктів підприємницької діяльності (юридичних осіб) з метою прикриття незаконної діяльності, вчиненими повторно, що заподіяло велику матеріальну шкоду державі, у складі організованої злочинної групи, вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 27, ч. 3 ст. 27, ч. 3 ст. 28, ч. 2 ст.205 КК України.

Також, ОСОБА_6 своїми умисними діями, що виразилися в організації вчинення незаконних дій з документами на переказ та іншими засобами доступу до банківських рахунків, вчиненими повторно та у складі організованої злочинної групи, вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 27, ч. 3 ст. 27, ч. 3 ст. 28, ч. 2 ст. 200 КК України.

Також, ОСОБА_6 своїми умисними діями, що виразилися у організації незаконних дійз легалізації (відмивання) доходів, одержаних злочинним шляхом, повторно, у великому розмірі, у складі організованої злочинної групи, вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 209 КК України.

Також, ОСОБА_6 , своїми умисними діями, що виразилися у службовому підробленні, а саме внесенні до офіційних документів завідомо неправдивих відомостей, що спричинили тяжкі наслідки, у вигляді завдання матеріальних збитків, у складі організованої злочинної групи, вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 28, ч. 2 ст. 366 КК України.
Також, ОСОБА_6 , своїми умисними діями, що виразилися у організації незаконний дій із заволодіння чужого майна шляхом зловживання своїмслужбовим становищем, у великих розмірах, в складі організованої злочинної групи, вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 27, ч. 5 ст. 191 КК України.

У судовому засіданні слідчий та прокурор клопотання підтримали.

Підозрюваний та його захисник заперечували проти задоволення клопотання вважали, що підозра є необґрунтованою.

Заслухавши пояснення прокурора, захисника, слідчого, підозрюваного, вивчивши матеріали за клопотанням, вважаю, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.
05.10.2017 року слідчим суддею було надано дозвіл на затримання з метою приводу ОСОБА_6 для участі в розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
17.10.2017 року о 16 год. 00 хв., ОСОБА_6 було затримано на підставі ухвали слідчого судді за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 27, ч. 3 ст. 28, ч. 2 ст. 205, ч. 2 ст. 200, ч. 3 ст. 209, ч. 5 ст. 191 КК України.

Європейський суд з прав людини(ЄСПЛ) одним з критеріїв для визначення наявності обґрунтованої підозри вважає наявність фактів причетності особи до вчинення кримінального правопорушення, у вчиненні якого її (особу) підозрюють (див. Рішення у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства». Доведеність наявності обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення на момент вирішення питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою має відповідати стандарту «розумна підозра» (див. Рішення у справі «О`Хара проти Сполученого Королівства»), тобто наявності фактів або інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача в тому, що саме ця особа могла вчинити кримінальне правопорушення (див. Рішення у справі «Фокс, Кемпбел і Харлей проти Сполученого Королівства»). КПК України також зазначає, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі і вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення (пункт 1 частини 1 статті 178 КПК). Необхідно зазначити, що хоча наявні на момент вирішення питання про утримання під вартою докази і не повинні бути переконливими настільки, щоб можна було встановити винуватість особи у вчиненні кримінального правопорушення, суд повинен оцінити докази, надані сторонами, на предмет їхньої належності, допустимості та достовірності, і відкинути ті з них, що не відповідають цим критеріям.

Більш того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», приведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.
Фактів і інформації, які переконливо свідчать про причетність ОСОБА_6 до вчинення вищевказаних кримінальних правопорушень, в клопотанні органу досудового розслідування та доданих до нього матеріалах міститься достатньо для висновку про обґрунтованість повідомленої ОСОБА_6 підозри.
Зокрема, обґрунтованість підозри у вчиненні інкримінованих кримінальних правопорушень підтверджується:протоколами допитів свідків ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , висновком судово-економічної експертизи №63/9/2016 від 27.09.2016 року, висновком судово-економічної експертизи №40/6/2016 від 15.06.2016 року, висновком судово-економічної експертизи №39/6/2016 від 14.06.2016 року, протоколами про результати проведення негласної слідчої дії від 22.01.2016року.

В ході судового засідання слідчий зазначив, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою необхідно застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_6 в зв`язку з наявністю ризиків передбачених п. п. 1, 3, 5 ч.1 ст. 177 КПК України і в обґрунтування застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_6 покладається необхідність запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування або суду та незаконно впливати на свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Відповідно до ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо слідчий чи прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.
Згідно пунктів 3, 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.
Необхідність застосування до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обґрунтовується наявністю наступних ризиків: можливість переховуватися від органів досудового розслідування і суду, незаконно впливати на свідків вчинити інше кримінальне правопорушення.

Об`єктивна можливість цих ризиків випливає з того, що ОСОБА_6 підозрюється у скоєнні декількох злочинів, деякі з яких, відносяться до особливо тяжких злочинів, постійно не проживав за місцем тимчасової реєстрації, у зв`язку з чим слідчий не міг його викликати для проведення необхідних слідчих дій та був змушений звернутись до суду з клопотанням про дозвіл на затримання з метою приводу, яке було задоволено судом. Крім того, ОСОБА_6 був декілька разів оголошений у розшук.

Відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

За таких обставин, враховуючи наявність ризиків, передбачених у п.1 та п.5 ч.1 ст.177 КПК України, враховуючи особу підозрюваного, міцність її соціальних зв`язків, а також те, що він обвинувачується у скоєнні декількох умисних, в тому рахунку особливо тяжких злочинів, тому є обґрунтована вірогідність того, що він може ухилятись від явки до слідчого та суду чи незаконно впливати на свідків, тому вважаю за можливе застосовувати до нього запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, на строк досудового слідства, оскільки інші більш м`які запобіжні заходи не зможуть забезпечити дотримання підозрюваним процесуальних обов`язків під час досудового слідства та в суді.

Разом з цим, відповідно до ст. 182 ч.5 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим кодексом. При цьому необхідно в ухвалі зазначити, які обов`язки з передбачених ст. 194 цього кодексу будуть покладені на підозрюваного у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтування розміру застави та можливість її застосування.

Під час судового розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_6 слідчий пояснив, що заставу слід визначити, відповідно до вимог ст.182 КПК України, при визначені розміру застави він покладається на розсуд суду. Будь яких даних про наявність у підозрюваного певної можливості щодо сплати застави слідчому судді не надано, тому, визначаючи розмір застави слідчий суддя бере до уваги обставини, встановлені ст. ст. 177, 178 КПК України, вимоги ст.182 КПК України та позицію Європейського суду з прав людини, відповідно до якої сума застави повинна визначатись тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави у випадку ухилення від слідства та суду, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні або ухилятись від слідства.
За таких обставин, вважаю за необхідне визначити ОСОБА_6 заставу в розмірі ста п`ятдесяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 252 600 гривень.

На підставі вищенаведеного, керуючись ст.ст. 176-178, 183, 186, 196, 197, 199, 205,309 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:
Клопотання слідчого СВ фінансових розслідувань ДПІ в Оболонському районі ГУ ДФС у м. Києві ОСОБА_4 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_6 -задовольнити.

Обрати підозрюваному ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Строк тримання під вартою ОСОБА_6 , обчислювати з 16 годин 00 хвилин 17 жовтня 2017 року на строк досудового слідства, тобто до 16.00 годин 05.11.2017 року.

Визначити ОСОБА_6 заставу яка дорівнює ста п`ятдесяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 252 600 гривень, які необхідно внести у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому КМУ.

В разі внесення застави уповноваженій службовій особі місця ув`язнення необхідно негайно звільнити ОСОБА_6 з-під варти та повідомити про це слідчого, прокурора та слідчого суддю, або суд.

З моменту звільнення ОСОБА_6 з-під варти у зв`язку з внесенням застави він буде вважатися таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

В разі внесення застави покласти на ОСОБА_6 наступні обов`язки:

1. прибувати до визначеної службової особи із встановленою періодичністю;

2. не відлучатися із населеного пункту, в якому ОСОБА_6 зареєстрований та проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3.повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

Вказані обов`язки в разі внесення застави покладаються на ОСОБА_6 на строк досудового слідства,тобто до 05.11.2017року .

В разі невиконання вище перелічених обов`язків, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ознайомити та вручити підозрюваному під розпис копію ухвали про обрання запобіжного заходу.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м.Києва протягом п"яти днів з дня проголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1