Справа № 640/6893/17
н/п 1-кс/640/1325/18
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"15" лютого 2018 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:
слідчого судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря ОСОБА_2 ,
заявника ОСОБА_3 ,
13.02.2018р. ОСОБА_3 звернувся до суду із клопотанням про скасування арешту, накладеного ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 12.05.2017р. на майно, а саме на автомобіль «Фольксваген-Гольф» реєстраційний номер НОМЕР_1 , який перебуває у власності ОСОБА_3 . В обґрунтування клопотання посилався на те, що станом на теперішній час проведена авто технічна експертиза.
Заявник в судовому засіданні подане клопотання підтримав повністю.
Слідчий СУ ГУ НП в Харківській області ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився, до суду надав заяву про розгляд клопотання у його відсутність, проти задоволення клопотання не заперечує.
Слідчий суддя, вислухавши думку заявника, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного.
12.05.2017 р. ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 накладений арешт на майно, а саме на автомобіль «Фольксваген-Гольф» реєстраційний номер НОМЕР_1 , який перебуває у власності ОСОБА_3 , шляхом заборони його ремонтування, відчуження, користування та розпорядження.
Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
За змістом ст. 174 КПК України, особа, яка звернулася з клопотанням про скасування арешту майна, повинна довести, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Відповідно до вимог ст.ст. 214, 223 КПК України, після внесення повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, слідчий або прокурор розпочинають досудове розслідування, виконують слідчі (розшукувані) дії спрямовані на отримання (збирання) доказів. Повідомлення про підозру, відповідно до 276 КПК України, здійснюється тільки за наявності достатніх доказів для підозри особи у вчинені кримінального правопорушення.
Як передбачено ч.1 ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора.
Згідно положень ч. 2 ст. 170 КПК України метою арешту майна є забезпечення кримінального провадження.
В наданому заявником клопотанні не зазначено ніяких підстав, які б свідчили, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Так, в порушення вимог ст.174 КПК України заявник не надав доказів на підтвердження наведених у заяві обставин, зокрема самої ухвали про накладення арешту на автомобіль та висновок авто технічної експертизи, як доказ того, що відпала потреба у накладені арешту.
Крім того, подана заява оформлена не коректно, без наявних обґрунтувань на підставу своїх вимог.
А тому, даних на підтвердження того, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба, слідчому судді не надано, на теперішній час слідчий суддя не вбачає підстав для скасування арешту майна, накладений ухвалою слідчого судді Київського районного суду м.Харкова від 12.05.2017.
Всебічне дослідження обставин справи та письмових доказів, з урахуванням допустимості доказів та узгодженістю і несуперечністю між собою дають об`єктивні підстави вважати, що клопотання не підлягає задоволенню.
Керуючись ст.ст. 107, 174, 372 КПК України, слідчий суддя, -
ухвалив:
Ухвала оскарженню не підлягає.
Слідчий суддя - ОСОБА_1