Провадження № 1-кс/761/452/2017
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
12 січня 2017 року Шевченківський районний суд м.Києва у складі:
слідчого судді: ОСОБА_1
при секретарі: ОСОБА_2 ,
розглянувши клопотання арбітражного керуючого ОСОБА_3 (ліквідатор ПАТ «Київський ювелірний завод») про скасування арешту на нерухоме майно, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва від 21.12.2016 року у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0014426 від 12.11.2016 року за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.365-2 КК України, -

в с т а н о в и в :
В грудні 2016 року арбітражний керуючий ОСОБА_3 (ліквідатор ПАТ «Київський ювелірний завод») звернувся до Шевченківського районного суду м.Києва з клопотанням про скасування арешту на нерухоме майно на нерухоме майно (нежитлове приміщення за №№82-84 (літ.А) готельно-ділового комплексу «Панорама» за адресою м.Київ, вул..В.Житомирська, 20 в м.Києві), що належать вказаному підприємству.

Своє клопотання обґрунтовує тим, що ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва від 21.12.2016 року у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0014426 від 12.11.2016 року за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.365-2 КК України, було накладено арешт на вищевказане нерухоме майно вказаного підприємства.

Заявник вважає, що накладений арешт підлягає скасуванню, оскільки ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва від 21.12.2016 року було обмежено право арбітражного керуючого ОСОБА_3 (ліквідатор ПАТ «Київський ювелірний завод») на реалізацію вказаного майна в межах процедури ліквідації підприємства. Зокрема, зазначив, що посилання слідчого судді у вказаній ухвалі про відповідність арештованого майна визначеним у ст..98 КПК України критеріям є помилковим, оскільки воно статусу речових доказів не мають. Слідчим не було доведено та слідчим суддею не встановлено того, що це майно є доказом вчинення злочину та якого саме. Вказане майно не підлягає спеціальній конфіскації та щодо службових осіб підприємства жодній особі підозра не пред`явлена та підстав для застосування заходів кримінально-правового характеру до вказаної юридичної особи немає. Доказів відчуження майна арбітражним керуючим без згоди банка або за ціною, нижчою за реальну ухвала не містить. Також, слідчим не було доведено, а слідчим суддею при ухваленні оскаржуваної ухвали не було встановлено, що вказане майно носить ознаки речових доказів у цьому провадженні та вони не відповідають критеріям, визначеним у ст.98 КПК України, тому наявні підстави для скасування арешту на вказане майно підприємства.

В судовому засіданні представник заявника просив клопотання про скасування арешту задовольнити в повному обсязі та арешт і заборону відчуження скасувати з викладених у клопотанні підстав.

Слідчий Шевченківського ГУ НП в м.Києві ОСОБА_4 , в провадженні якого перебувають матеріали справи, в судове засідання не з`явилась, але надала суду матеріали кримінального провадження для огляду.

Фіксація вказаної процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду слідчим суддею зазначеного клопотання про скасування арешту не проводилась, оскільки клопотань про таке від учасників процесу не надійшло та за ініціативою суду така фіксація не здійснювалось, що відповідає положенням ст.107 КПК України.

Вивчивши матеріали клопотання про скасування арешту майна та додані до нього матеріали, вважаю, що воно не підлягає задоволенню у зв`язку з наступним.

Так, відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) достатність доказів, що вказують на вчинення особою кримінального правопорушення; 3) розмір можливої конфіскації майна, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та цивільного позову; 4) наслідки арешту майна для інших осіб; 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Згідно до ч.ч.1,2 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

У цьому провадженні слідчим суддею встановлено, що як вбачається з клопотання заявника, то ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва від 21.12.2016 року було задоволено клопотання слідчого про арешт майна в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0014426 від 12.11.2016 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.365-2 КК України, було накладено арешт на нерухоме майно, а саме на нерухоме майно (нежитлове приміщення за №№82-84 (літ.А) готельно-ділового комплексу «Панорама» за адресою м.Київ, вул..В.Житомирська, 20 в м.Києві) із забороною їх розпорядження і використання.

Як вбачається зі змісту клопотання, то у оскаржуваній ухвалі з посиланням на ст.170 КПК України судом встановлено обставини того, що арештоване майно підприємства є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації, в тому числі у юридичної особи для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи неправомірно отриманої вигоди, можливої конфіскації майна, а також тому, що майно є предметом злочину, здобуті злочинним шляхом та є доходами від вчиненого правопорушення, а тому відповідають визначеним у ст.98, ч.10 ст.170 КПК України критеріям.

Сторона заявника в судовому засіданні не спростовано вказані посилання на відповідність арештованих майна, визначеним у ст.170 КПК України критеріям, а саме щодо відповідності вказаного майна вимогам за ст.ст.98,170 КПК України.

Інші наведені заявником, на його думку, підстави для скасування арешту, суд такими не вважає з врахуванням того, що такі посилання не спростовують необхідність накладеного арешту ухвалами слідчої судді.

Приймаючи до уваги вищевикладене та враховуючи, що будь-яких нових обставин та доводів, яких не існувало на час накладення арешту на нерухоме майно, за яких би на даний час відпала потреба у застосуванні вказаного виду заходу забезпечення кримінального провадження стороною заявника не доведено і слідчим суддею у судовому засіданні не встановлено, розслідування кримінального провадження триває, тому вважаю, що на даний момент відсутні підстави для скасування арешту, оскільки потреба в застосуванні цього заходу на даний час не відпала та він накладений обґрунтовано у рамках розслідуванного на даний час кримінального провадження, у зв`язку з чим клопотання задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 167, 173, 174, 309, 310 КПК України, слідчий суддя, -

у х в а л и в :
Відмовити у задоволенні клопотання від 29.12.2016 року арбітражного керуючого ОСОБА_3 (ліквідатор ПАТ «Київський ювелірний завод») про скасування арешту на нерухоме майно (нежитлове приміщення за №№82-84 (літ.А) готельно-ділового комплексу «Панорама» за адресою м.Київ, вул..В.Житомирська, 20 в м.Києві), накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва від 21.12.2016 року у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0014426 від 12.11.2016 року за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.365-2 КК України.
У відповідності до вимог ст..309 КПК України ухвала слідчого судді вказаної категорії оскарженню не підлягає.

Суддя: