Справа № 308/2675/17
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
20 березня 2017 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , з участю прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду в м. Ужгороді клопотання заступника начальника СВ Ужгородського районного відділення поліції Ужгородського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області капітана поліції ОСОБА_4 , погоджене прокурором Ужгородської місцевої прокуратури ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно:
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, з неповною вищою освітою, не працюючого, мешканця АДРЕСА_1 ,
підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286 КК України,-
ВСТАНОВИВ:

Заступником начальника СВ Ужгородського районного відділення поліції Ужгородського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області капітаном поліції ОСОБА_4 здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000757 від 28.05.2016 р. за підозрою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що громадянин ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканець АДРЕСА_1 , 27.05.2016 року, близько 21 години, керуючи автомобілем марки «VOLKSWAGEN» модель «PASSAT», держані номерні знаки Чеської республіки НОМЕР_1 та рухаючись в населеному пункті Минай по вулиці Патруса Карпатського у напрямку м. Ужгород, не врахував дорожню обстановку та не обравши в зв`язку з цим безпечну швидкість та порушивши вимоги Правил дорожнього руху України, допустив наїзд на пішохода гр. ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , мешканця АДРЕСА_2 , який переходив дорогу з ліва направо по напрямку руху водія легкового автомобіля ОСОБА_5 , в результаті чого гр. ОСОБА_7 , отримав тілесні ушкодження.
Згідно висновку судово-медичної експертизи № 627 від 11.07.2016 року, в гр. ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з врахуванням даних медичної документації заповненої на його ім`я, відповідно з питаннями, поставленими на вирішення даної експертизи, у нього виявлені тілесні ушкодження у вигляді Поєднаної травми: ЗЧМТ, забій головного мозку II ступеню, перелом крила основної кістки справа, пластинчатої епідуральної гематоми над полюсом скроневої частки , перелом малогомілкової кістки справа, перелом зовнішнього виростку великогомілкової кістки справа, множинні садна обличчя та тулуба, рубців на шкірних покривах правої скроневої ділянки та на шкірних покривах зовнішньої поверхні правого ліктьового суглобу.
Виникли вищевказані тілесні ушкодження внаслідок дії тупих твердих предметів, якими найбільш імовірно, могли бути виступаючі частини легкового автомобіля (бампер, капот), які діяли з прикладанням значної сили, по ударному механізму дії, з наданням тілу значного прискорення, з послідуючим падінням тіла і ударом об твердий підлеглий ґрунт.
При цьому, первинне контактування тіла було в праву нижню кінцівку і праву половину тулуба, голови, і в момент контактування, потерпілий ОСОБА_7 , знаходився у вертикальному або близькому до нього положенні, повернутий правою половиною тулуба в бік рухаючогося автомобіля і вищеописані тілесні ушкодження вкладаються в час події, яка мала місце 27.05.2016 року , характерні для ДТП ( наїзд на пішохода) і по своєму характеру були небезпечними для життя в момент їх спричинення і за цією ознакою, згідно п.2.1.3.(б) "Правил судово-медичного визначення ступеню тяжкості тілесних ушкоджень", затверджених Наказом № 6 МОЗ України від 17.01.1995 року, відносяться до тяжких тілесних ушкоджень.
Беручи до уваги характер і локалізацію тілесних ушкоджень, які були спричиненні гр. ОСОБА_7 , у вигляді Поєднаної травми : ЗЧМТ. Забій головного мозку II ступеню, перелом крила основної кістки справа, пластинчатої епідуральної гематоми над полюсом скроневої частки, перелом малогомілкової кістки справа, перелом зовнішнього виростку великогомілкової кістки справа, множинні садна обличчя та тулуба, рубців на шкірних покривах правої скроневої ділянки та на шкірних покривах зовнішньої поверхні правого ліктьового суглобу, по своєму механізму виникнення, виникли в результаті дії тупих твердих предметів, якими найбільш імовірно, могли бути виступаючі частини легкового автомобіля. (бампер, крило, капот), і в момент контактування, потерпілий знаходився в вертикальному або близькому до нього положенні, і найбільш імовірно, в русі ходьбі (під час переходу через проїжджу частину дороги).
Згідно висновку судово автотехнічної експертизи №10/229 від 06.10.2016 року, у даній дорожній ситуації водій автомобіля VOLKSWAGEN PASSAT, р/н НОМЕР_1 ОСОБА_5 , повинен був діяти у відповідності до вимог пункту 12.3 Правил дорожнього руху України тобто у разі виникнення небезпеки для руху або перешкоди, яку водій об`єктивно спроможний виявити, він повинен негайно вжити заходів для зменшення швидкості аж до зупинки транспортного засобу або безпечного для інших учасників руху об`їзду перешкоди.
З технічної точки зору, при заданих слідством вихідних даних, причиною настання даної дорожньо-транспортної пригоди стали дії водія автомобіля VOLKSWAGEN PASSAT, р/н НОМЕР_1 ОСОБА_5 , який всупереч вимогам пункту 12.3 Правил дорожнього руху України не вжив заходів до зупинки керованого ним транспортного засобу в момент виникнення небезпеки для його руху.
Згідно висновку судової експертизи технічного стану автомобіля №10/156 від 29.07.2016 року, на момент дорожньо-транспортної пригоди робоча гальмівна система, рульове керування та світлова система автомобіля VOLKSWAGEN PASSAT, р/н НОМЕР_1 знаходились у справному стані.
Необхідність застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту слідчий обґрунтовує наявністю наступних ризиків передбачених у п. п. 1 , 4, 5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме: переховуватися від органів досудового розслідування та суду; перешкоджати кримінальному провадженню; вчиниті інше кримінальне правопорушення, зважаючи на те, що неодноразово вчиняв кримінальні правопорушення.

З огляду на викладене, а також беручи до уваги те, що ОСОБА_5 органом досудового розслідування обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст. 286 КК України, не має міцних соціальних зв`язків в місці проживання, не працює, слідчий просить застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, з неповною вищою освітою, не працюючого, мешканця АДРЕСА_1 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту. Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 такі обов`язки:
- Прибувати до заступника начальника СВ Ужгородського РВП Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_4 , прокурора та суду за першою вимогою;
- Цілодобово не залишати місця постійного проживання квартири АДРЕСА_3 без дозволу слідчого, прокурора, або суду.
В судовому засіданні слідчий клопотання підтримав, просив задовольнити з підстав наведених в ньому. Надав пояснення аналогічні викладеним у клопотанні.
Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання слідчого, окрім цього вказав, що в матеріалах справи (клопотання) наявні відомості про те, що підозрюваний ОСОБА_5 раніше притягався до кримінальної відповідальності.
Захисник ОСОБА_6 в судовому засіданні зазначив, що ОСОБА_5 раніше не судимий, всі слідчі дії вже проведені, просить обрати більш м`який запобіжний захід, зважаючи на те, що злочин вчинений з необережності.
Підозрюваний ОСОБА_5 підтримав доводи захисника та зазначив, що виклики про необхідність з`явлення до слідчого СВ Ужгородського РВП Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_4 він не отримував, а отже і не з`являвся до відповідного органу. Одружився та змінив прізвище на прізвище дружини.
Заслухавши думку прокурора та слідчого про доцільність обрання запобіжного заходу у виді цілодобового домашнього арешту, пояснення захисника та підозрюваного, перевіривши докази, якими обґрунтовується клопотання, слідчий суддя приходить до наступних висновків.
Клопотання слідчого мотивоване тим, що перебуваючи на волі ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; перешкоджати кримінальному провадженню; вчиниті інше кримінальне правопорушення та враховуючи те, що менш суворі запобіжні заходи не достатні для запобігання вищевказаним ризикам.
Витягом з кримінального провадження №0000757 від 28.05.2016 року, сформованим 20.03.2017 року, підтверджено, що органом досудового розслідування СВ Ужгородського РВП Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській області , здійснюється розслідування кримінального провадження за правовою кваліфікацією за ч. 2 ст. 286 КК України.

В ході судового розгляду встановлено, що 17 березня 2017 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у скоєнні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 286 КК України.
Не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій ОСОБА_5 за ч. 2 ст. 286 КК України, а виходячи лише з фактичних даних, що містяться в долучених до клопотання матеріалах кримінального провадження, приходжу до висновку про обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення за викладених в клопотанні обставин.
Відтак, в кримінальному провадженні наявні обставини, з якими закон пов`язує можливість застосування до особи одного із запобіжних заходів, передбачених ст. 176 КПК України.
Згідно зі змістом ст.ст. 131-132 КПК України, запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду.
Стаття 177 КПК України містить правові норми щодо мети та підстав застосовування запобіжних заходів.
Статтею 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.
Крім того, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, враховуються обставини, передбачені ст.178 КПК України.
Згідно ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.
Згідно зі ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Так, при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_5 слідчий суддя враховує наявність обґрунтованої підозри у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, враховує також тяжкість покарання, що загрожує останньому у разі визнання його винуватим у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст.286 КК України, що в поєднанні з наявними у суді даними про його особу не працює, його майновий стан є незадовільним, свідчить про обґрунтованість наявності таких ризиків як переховування від органів досудового розслідування та суду, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та вчинити інше кримінальне правопорушення та про неможливість їх уникнення при застосуванні більш м`яких запобіжних заходів, окрім як цілодобового домашнього арешту . Вказані ризики на думку слідчого судді доводяться вагомістю доказів про вчинення підозрюваним ОСОБА_5 кримінального правопорушення, тяжкістю покарання, яке йому загрожує - згідно санкції частини 2 статті 286 Кримінального кодексу України.
Слідчий суддя вважає, що обрання відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відповідає характеру та тяжкості діяння, яке йому інкримінується, тяжкістю покарання, яке йому загрожує згідно санкції статті Кримінального кодексу України, кореспондується з характером суспільного інтересу, тобто визначеними КПК України конкретними підставами і метою запобіжного заходу.
Між тим, відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України, якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя, суд застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором.
При обранні запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту на підозрюваного слід покласти обов`язки, передбачені п.п. 1,2 ч. 5 ст. 194 КПК України.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 177, 178, 181, 193, ст. 376 КПК України, слідчий суддя,-
УХВАЛИВ:

Клопотання заступника начальника СВ Ужгородського районного відділення поліції Ужгородського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області капітана поліції ОСОБА_4 , погоджене прокурором Ужгородської місцевої прокуратури ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українця, громадянина України, з неповною вищою освітою, не працюючого, мешканця АДРЕСА_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.286 КК України запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 такі обов`язки:
- Прибувати до заступника начальника СВ Ужгородського РВП Ужгородського ВП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_4 , прокурора та суду за першою вимогою;
- Цілодобово не залишати місце постійного проживання квартири АДРЕСА_3 без дозволу слідчого, прокурора, або суду.
Організацію контролю за виконанням підозрюваним ОСОБА_5 обов`язків передбачених домашнім арештом, покласти на начальника Ужгородського районного відділення поліції Ужгородського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області .
Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що відповідно до частини 5 статті 181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього обов`язків, використовувати електронні засоби контролю. В разі невиконання вищевказаних зобов`язань може бути застосований більш жорстокий запобіжний захід.
Строк дії ухвали не може перевищувати двох місяців.
Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Закарпатської області протягом п`яти днів з дня її проголошення.
Повний текст ухвали буде складено і проголошено 21 березня 2017 року о 14-40 годині.

Слідчий суддя Ужгородського
міськрайонного суду ОСОБА_1