Апеляційний суд Кіровоградської області
Провадження № 11-кп/781/334/17 Головуючий у суді І-ої інстанції ОСОБА_1
Категорія ч. 3 ст. 185 КК України Доповідач у суді ІІ-ої інстанції ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
10.04.2017 року. Колегія суддів судової палати у кримінальних справах апеляційного суду Кіровоградської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_2 ,

суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

з участю: секретаря ОСОБА_5 ,

прокурора ОСОБА_6 ,

засудженого ОСОБА_7 ,

захисника ОСОБА_8 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Кропивницькому апеляційну скаргу підозрюваного ОСОБА_9 на ухвалу Кіровського районного суду м. Кіровограда від 27 лютого 2017 року, якою останньому повернуто заяву про перегляд ухвали Кіровського районного суду м. Кіровограда від 16.01.2017 року за нововиявленими обставинами разом з доданими до неї матеріалами,

В С Т А Н О В И Л А:

Підозрюваний ОСОБА_9 звернувся до Кіровського районного суду м. Кіровограда з заявою про перегляд за нововиявленими обставинами ухвали Кіровського районного суду м. Кіровограда від 16.01.2017 року, якою відносно нього застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів та визначено розмір застави в сумі 48000 гривень.

Ухвалою Кіровського районного суду м. Кіровограда від 27 лютого 2017 року повернуто ОСОБА_9 заяву про перегляд ухвали Кіровського районного суду м. Кіровограда від 16.01.2017 року за нововиявленими обставинами разом з доданими до неї матеріалами.

Своє рішення районний суд мотивував тим, що види судових рішень визначені в статті 369 КПК України, якою встановлено, що судове рішення може бути викладене у формі вироку або у формі ухвали суду.

Ухвала слідчого судді, не віднесена до рішень, які можуть бути предметом перегляду за нововиявленими обставинами в порядку, передбаченому статтею 459 КПК України.

Крім того, ухвали слідчого судді, на відміну від ухвал суду, постановляються під час досудового розслідування, а не судового провадження, тому ухвала слідчого судді не відповідає критерію стадії кримінального провадження, під час якої приймається судове рішення, яке може бути переглянуто за нововиявленими обставинами.

Оскільки слідчим суддею у відповідності до п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, здійснюється лише у порядку, передбаченому цим Кодексом, та у випадку, передбаченому статтею 247 цього Кодексу. Таким чином, ОСОБА_9 не має права на звернення до суду з заявою про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами.

В апеляційній скарзі підозрюваний ОСОБА_9 просить скасувати ухвалу районного суду та постановити нову ухвалу якою, зобов`язати Кіровський районний суд м. Кіровограда розглянути його заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами.

Своє вимоги апелянт мотивує тим, що посилання районного суду районного суду стосовно того, що він не має права звернення до суду з заявою про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами - є протиправним та незаконним тому, що суперечить Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, Конституції України та чинному законодавству.

Згідно з п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, та у випадку, передбаченому статтею 247 цього Кодексу, - голова чи за його визначенням інший суддя Апеляційного суду Автономної Республіки Крим, апеляційного суду області, міст Києва та Севастополя. Слідчий суддя (слідчі судді) у суді першої інстанції обирається зборами суддів зі складу суддів цього суду.

Затримання, вручення повідомлення про підозру та позбавлення волі ОСОБА_9 здійснено на підставі внесення до офіційних документів завідомо неправдивих відомостей внесених слідчим, а також істотного порушення вимог ст. 278 КПК України, яке порушило право ОСОБА_9 бути звільненим після 24 годин з моменту затримання.

Крім того, апелянт у своїй апеляційній скарзі зазначає рішення Європейського суду з прав людини у справі "Харченко проти України" від 10.05.2011 року, в якому вказано, що "суд нагадує, що п.4 ст. 5 Конвенції передбачає право осіб, яких затримано або взято під варту, на перегляд процесуальних і матеріально-правових умов, які з точки зору Конвенції є суттєвим для забезпечення законності позбавлення свободи. Це означає, що компетентний суд має перевірити не лише дотримання процесуальних вимог національного законодавства, а й обґрунтованість підозри, на підставі якої здійснено затримання та легітимність мети за якою особу затримано і потім взято під варту."

Заслухавши доповідача, підозрюваного ОСОБА_7 та його захисника ОСОБА_8 , які підтримали апеляційну скаргу, думку прокурора про залишення ухвали суду першої інстанції без зміни, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що її слід залишити без задоволення з таких підстав.

Відповідно до ст. 459 КПК України судові рішення, що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими обставинами.

Нововиявленими обставинами визнаються:

1) штучне створення або підроблення доказів, неправильність перекладу висновку і пояснень експерта, завідомо неправдиві показання свідка, потерпілого, підозрюваного, обвинуваченого, на яких ґрунтується вирок;

2) зловживання слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду під час кримінального провадження;

3) скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення вироку чи постановлення ухвали, що належить переглянути;

4) визнання Конституційним Судом України неконституційності закону, іншого правового акта чи їх окремого положення, застосованого судом;

5) інші обставини, які не були відомі суду на час судового розгляду при ухваленні судового рішення і які самі по собі або разом із раніше виявленими обставинами доводять неправильність вироку чи ухвали, що належить переглянути.

Як вбачається із змісту заяви підозрюваного ОСОБА_7 , останній посилається на обставини, які на його думку є підставами для перегляду судових рішень за нововиявленими обставинами, та які були йому відомі на час розгляду клопотання про обрання міри запобіжного заходу та перегляду ухвали слідчого судді апеляційним судом Кіровоградської області. Підозрюваний ОСОБА_7 , в своїй заяві про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами не зазначає ні у своїй заяві ні у своїй апеляційній скарзі в чому полягають ці обставини.
За умовами ч. 1 ст. 461 КПК України заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами може бути подано протягом трьох місяців після того, як особа, яка звертається до суду, дізналася або могла дізнатися про ці обставини.
Згідно ч. 1 ст. 466 КПК України заява про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами розглядається судом протягом двох місяців з дня її надходження згідно з правилами, передбаченими цим Кодексом для кримінального провадження в суді тієї інстанції, яка здійснює перегляд.
Таким чином строк звернення з заявою про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами сам по собі вже перевищує встановлений ч. 1 ст. 197 КПК Україхн строк дії ухвали слідчого судді про тримання під вартою.
Тобто, чинне законодавство встановлює тривалий термін процедури перегляду рішення суду за нововиявленими обставинами, в той же час термін ухвали слідчого судді про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не може перевищувати 60 днів.

Також п.3 ч.2 ст. 395 та ч. 2 ст. 422 КПК України передбачають обмежений термін для подачі апеляційної скарги 5 днів, та для апеляційного перегляду 3 дні, рішення слідчого судді про обрання запобіжного заходу

Крім того, колегія суддів враховує, що ухвала слідчого судді про застосування запобіжного заходу не є остаточним рішення по справі.

Отже, чинний Кримінальний процесуальний кодекс України передбачає іншу процедуру судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, в тому числі, щодо законності застосування запобіжного заходу.

Так, відповідно до вимог ст. 176, 177 КПК України запобіжні заходи застосовуються під час досудового розслідування та під час судового провадження з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам передбачених п.п. 1- 5 ст. 177 КПК України.

Згідно з ст.198 КПК України висловлені в ухвалі слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень.

Положеннями п. 2 ч. 1 ст. 309 КПК України передбачено, що під час досудового розслідування можуть бути оскаржені ухвали слідчого судді про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або відмову в його застосуванні.

За умовами ч. 1 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Частиною 3 ст. 331 КПК України передбачено, що незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувальною акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.

Вимогами ст. ст. 200, 201 КПК України встановлено право прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, його захисника, звернутись до суду з клопотанням про зміну запобіжного заходу.

Зокрема, ч. 5 ст. 201 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд має право залишити без розгляду клопотання про зміну запобіжного заходу, подане раніше тридцяти днів з дня постановлення попередньої ухвали про застосування, зміну або відмову у зміні

запобіжного заходу, якщо у ньому не зазначено нові обставини, які не розглядалися слідчим суддею, судом.

В даному випадку ОСОБА_9 непокритий не навів будь-яких нових обставин, а тому суд першої інстанції прийняв правильне рішення про повернення заяви про перегляд ухвали про застосування запобіжного заходу за нововиявленими обставинам.

Крім того, ст.206 КПК України, передбачені загальні обов`язки слідчого судді, щодо захисту прав людини в контексті заходів забезпечення кримінального провадження, зокрема обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

За таких, обставин, з урахуванням того, що ОСОБА_9 має право ставити питання про зміну запобіжного заходу перед судом, у провадженні якого перебуває кримінальна справа стосовно нього, слідчий суддя суду першої інстанції не мав права розглядати заяву ОСОБА_9 про перегляд за нововиявленими обставинами ухвали слідчого судді про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Крім того, на даний час кримінальне провадження розслідується органом досудового розслідування.

Таким чином ухвала слідчого судді про застосування запобіжного заходу не є остаточним рішенням у кримінальному провадженні, оскільки законодавцем встановлено право учасників процесу (прокурора, підозрюваного, захисника) звернутись до суду з клопотанням про зміну запобіжного заходу та висновки щодо будь-яких обставин які стосуються суті підозри, обвинувачення, висловлені в ухвалі слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду.

Отже, з цієї підстави ухвали слідчих суддів не можуть бути переглянуті за нововиявленими обставинами.

Враховуючи наведене колегія суддів погоджується з висновком районного суду про те, що ухвала слідчого судді відносно ОСОБА_7 не може бути розглянута в порядку ст. 549 КПК України за нововиявленими обставинами та заява ОСОБА_9 про перегляд ухвали Кіровського районного суду м. Кіровограда від 16.01.2017 року за нововиявленими обставинами підлягає поверненню заявнику.

Разом з тим, колегія суддів вважає за можливим роз`яснити ОСОБА_9 на підставі ст. 201 КПК України право звернутись до суду з клопотанням про зміну запобіжного заходу.

Керуючись ст.ст. 376, 404, 405, 407, 409, 537, 539 КПК України, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу обвинуваченого ОСОБА_9 залишити без задоволення, а ухвалу Кіровського районного суду м. Кіровограда від 27 лютого 2017 року, якою ОСОБА_9 повернуто заяву про перегляд ухвали Кіровського районного суду м. Кіровограда від 16.01.2017 року за нововиявленими обставинами разом з доданими до неї матеріалами без змін.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з дня її проголошення та може бути оскаржена до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ протягом трьох місяців з дня її проголошення, а підозрюваним, який тримається під вартою у той же строк з дня вручення йому копії ухвали.

Судді:
ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4