Справа № 450/67/17
пр.№ 1-кп/464/287/17
У Х В А Л А
20 липня 2017 року Сихівський районний суд міста Львова

в складі: головуючого - судді ОСОБА_1

при секретарі судових засідань ОСОБА_2

розглянувши у підготовчому судовому засіданні в м.Львові обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0000702 від 31.05.2014 по обвинуваченню ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286 КК України,

з участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_4

потерпілого ОСОБА_5

обвинуваченого ОСОБА_3

захисника ОСОБА_6

в с т а н о в и в:

У провадженні Сихівського районного суду м. Львова знаходиться вищевказане кримінальне провадження, яке надійшло з апеляційного суду Львівської області для розгляду.

Ухвалою судді від 03.07.2017 у вказаному провадженні призначено підготовче судове засідання.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_3 ОСОБА_6 у підготовчому судовому засіданні заявив клопотання про повернення обвинувального акту прокурору, оскільки в обвинувальному акті відсутні посилання на докази винуватості. Так, на думку сторони захисту, в обвинувальному акті при викладенні фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, відсутня інформація про характер і причини обвинувачення, сформулюване обвинувачення дублюється повідомленням про підозру, що є неприпустимим, Крім того, як стверджує захисник, правова кваліфікація дій особи повинна містити точне формулювання об`єктивної сторони. За таких обставин просить повернути обвинувальний акт прокуророві як такий, що не відповідає вимогам КПК України.

Клопотання про повернення обвинувального акту підтримане обвинуваченим.

Прокурор щодо заявленого клопотання висловив заперечення, обґрунтовуючи їх тим, що всі елементи, визначені п. 5 ч. 2 ст. 291 КПК України, наявні в обвинувальному акті, викладені конкретні обставини справи, формулювання обвинувачення та правова кваліфікація дій обвинуваченого. Вважає, що кримінальне провадження може бути призначене до розгляду у відкритому судовому засіданні.

Потерпілий підтримав думку прокурора.

Заслухавши думку учасників процесу, суд приходить до наступного.

Відповідно до ст. ст. 314, 315 КПК України в підготовчому судовому засіданні суд вирішує питання, пов`язані з підготовкою до судового розгляду.

Вивчивши обвинувальний акт, суд вважає, що фактичні обставини справи в ньому викладені, правова кваліфікація діям обвинуваченого надана, обвинувачення сформульоване.

Обставини, які, відповідно до ч. 1 ст. 91 КПК України, підлягають доказуванню у кримінальному провадженні, зокрема подія кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення), винуватість обвинуваченого у його вчиненні, обставини, які пом`якшують та обтяжують покарання, розмір процесуальних витрат, викладено чітко і конкретно.

Покликання сторони захисту на те, що стороною обвинувачення в обвинувальному акті не зазначено доказів винуватості ОСОБА_3 у вчиненні злочину є необґрунтованим, оскільки КПК України не встановлено обов`язку зазначати в обвинувальному акті докази винуватості.

При цьому, сторона захисту наділена правом визначеним ст. 290 КПК України на ознайомлення з матеріалами досудового розслідування, доказів про виникнення перешкод у реалізації зазначених норм процесуального закону зі сторони обвинувачення суду не надано, як із не зазначено покликання на такі докази.

Суд зазначає, що важливим є виклад саме фактичних обставин кримінального правопорушення, бо правильне їх відображення має суттєве значення не тільки для аргументації висновків органу досудового розслідування, але і для дослідження обставин вчиненого кримінального правопорушення в суді та для реалізації права на захист. Фабула обвинувачення є фактичною моделлю вчиненого злочину, а юридичне формулювання (формула та формулювання обвинувачення) це правова модель злочину, вказівка на кримінально-правові норми, порушення яких інкримінується обвинуваченому.

Враховуючи зміст постанови Верховного Суду України від 24.11.2016 у справі №5-328кс16, суд зазначає що в обвинувальному акті наведені фактичні дані в своїй сукупності дають повне уявлення стосовно кожного з елементів складу кримінального правопорушення, що, у свою чергу, дає можливість зіставити фактичну складову обвинувачення з його юридичною формулою.

З огляду на це, конкретність викладення фактичних обставин у даному провадженні сумнівів не викликає.

Також слід зазначити наступне. Практика Європейського суду з прав людини орієнтує, що обвинуваченням визнається офіційне доведення до відома особи компетентним органом твердження про наявність припущення про вчинення особою кримінально караного правопорушення й при цьому стосується змісту, а не формального поняття обвинувачення, оскільки в контексті ст. 6 Конвенції Європейський суд покликаний убачати, що приховано за зовнішньою стороною справи, та досліджувати реалії розглядуваної справи.

В рішенні Європейського суду з прав людини, на які покликається захисник в клопотанні про повернення обвинувального акту, висвітлені порушення стосуються, (справа «Ващенко проти України»), в частині рішень, прийнятих в часі норм КПК України 1960 року, згідно вимог якого обов`язковим було зазначення в обвинувальному висновку доказів які підтверджують вину обвинуваченого, а рішення Європейського суду у справі «Маттоціа проти Італії» від 25.07.2000 лише відображає послідовну рекомендацію цієї міжнародної установи про пріоритетність неформального розуміння поняття «обвинувачення» національними судами.

Твердження сторони захисту про неповний виклад фактичних обставин кримінального провадження, які прокурор вважає встановленими і з яких підстав від прийшов до переконання, є суб`єктивними факторами оцінки, оскільки на стадії підготовчого провадження суд не має оцінювати доводи сторін кримінального провадження щодо суті обвинувачення.

Отже, обвинувальний акт не підлягає поверненню прокуророві з підстав, викладених у клопотанні сторони захисту.

Обвинувальний акт складено у відповідності до вимог КПК України, при його затвердженні прокурором дотримані вимоги закону.

Угоди у кримінальному провадженні в порядку ст.ст. 468 470, 472 КПК України від учасників кримінального провадження до суду не надходило.

Підстав для закриття чи зупинення кримінального провадження немає.

Судовий розгляд з урахуванням принципу гласності та відкритості судового провадження слід проводити у відкритому судовому засіданні.

За таких обставин є достатні підстави для призначення даного кримінального провадження до судового розгляду.

Крім того, керуючись вимогами ч. 5 ст. 314, ст. 314-1 КПК України, суд вважає необхідним доручити уповноваженому органу з питань пробації надати судові досудову доповідь стосовно обвинуваченого ОСОБА_7 .

Відповідно до ст.121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву, подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення позовної заяви без руху. Тому цивільний позов потерпілого ОСОБА_8 слід залишити без руху з наданням йому строку виправити недоліки: надати копії додатків до цивільного позову для вручення відповідачу.

У клопотанні про забезпечення цивільного позову шляхом накладення арешту на все рухоме та нерухоме майно обвинуваченого відмовити, оскільки цивільний позов залишено без руху.

Керуючись ст.ст. 314 316, 371 372 КПК України, суд,-

постановив:
У задоволенні клопотання про повернення обвинувального акту - відмовити.

Призначити кримінальне провадження відносно ОСОБА_3 за ч.1 ст.286 КК України, до судового розгляду у відкритому судовому засіданні в приміщенні Сихівського районного суду м.Львова о 10:15 год. 01 серпня 2017 року

Розгляд кримінального провадження - здійснювати суддею одноособово.

В судове засідання викликати прокурора, обвинуваченого, його захисника, потерпілого, його представника.

Цивільний позов потерпілого ОСОБА_8 залишити без руху з наданням йому строку виправити недоліки: надати копії додатків до цивільного позову для вручення відповідачу, клопотання про забезпечення цивільного позову залишити без задоволення.

Доручити представнику уповноваженого органу з питань пробації в порядку визначеному законодавством в п`ятиденний строк з дня отримання ухвали суду скласти досудову доповідь відносно ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , АДРЕСА_1 ), яку направити на адресу суду.
Ухвала суду є остаточною та оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1