Провадження № 1-кс/200/7686/17
08 серпня 2017 року м. Дніпро
Слідчий суддя Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 ,
при секретарі ОСОБА_2 ,
за участю представника ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у м. Дніпрі клопотання директора товариства з обмеженою відповідальністю «Альваріум Україна» ОСОБА_5 про скасування арешту майна, -
В С Т А Н О В И В:
Підстави для задоволення клопотання навів наступні. Так, ухвалою слідчого судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 23 червня 2017 року накладено арешт на вказане майно. При накладенні арешту товариство, як власник майна, не викликалося для участі у судовому засіданні. Тримання під арештом майна не дає можливості підприємству належним чином працювати та тягне великі збитки, так як без вилучених документів та комп`ютерної техніки неможливо сплачувати заробітну плату працівникам, податки, виконувати обов`язки перед контрагентами. Через те, що арешт на майно накладено з порушенням вимог чинного законодавства, а тому безпідставно, прохає його скасувати.
У судовому засіданні представник клопотання підтримав, прохав задовольнити з наведених у ньому підстав. Пояснення надав аналогічні його тексту. Додатково пояснив, що представник товариства не був запрошений на судове засідання при розгляді клопотання про накладення арешту на його майно, а тому не мав можливості довести те, що майно не несе доказового значення для доведення факту підробки документів, по чому відкрито кримінальне провадження. У вилучених системних блоках міститься комп`ютерна програма, яка необхідна бухгалтеру для здійснення обрахунків. Без цих обрахунків ніяк ні нарахувати зарплату, ні сплатити податки, ні розрахуватися із поставниками меду.
Слідчий належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи, але у судове засідання не з`явився, письмових заяв та клопотань не надав. Представник та прокурор не заперечували проти розгляду справи за відсутності слідчого. З цих підстав справу розглянуто за відсутності слідчого та винесено ухвалу.
Прокурор заперечував проти задоволення клопотання з тих підстав, що арешт на майно накладено на законних підставах. Пояснив, що у документах, на які у накладено судом арешт, містяться докази вчинення підробки та неправдивої інформації, при отримання довідок із сільських рад щодо наявності у особи, яка продала мед ТОВ «Альваріум Україна», пасік та бджолосімей. Усі предмети, на які накладено арешт, є речовими доказами. Хто саме здійснив підробку чи особа, яка продала товариству мед, чи службовці або посадовці товариства, до цього часу слідство відповісти не може. Тому до закінчення провадження по усіх раніше призначених експертизах по справ, арешт на майно повинен залишатися.
Відповідно до вимог ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб . Нормою ч. 2 цієї статті встановлено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. Відповідно до норми ч. 3 цієї статті, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу. Нормами ч.ч. 4-6 ст. 170 КПК України встановлено, що у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або третьої особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно підлягатиме спеціальній конфіскації у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України ; арешт накладається на майно третьої особи, якщо вона набула його безоплатно або за вищу або нижчу ринкової вартості і знала чи повинна була знати, що таке майно відповідає будь-якій із ознак, зазначених у пунктах 1-4 частини першої статті 96-2 Кримінального кодексу України; у випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна; у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження. Згідно з вимогами ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково; арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника, законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що у подальшому застосування цього запобіжного заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Розглянувши клопотання та надані до нього додатки, заслухавши пояснення представника власника майна, з`ясувавши думку прокурора, вважаю, що клопотання підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 167-174, 309, 369, 371, 372 КПК України, -
Клопотання директора товариства з обмеженою відповідальністю «Альваріум Україна» ОСОБА_5 про скасування арешту майна задовольнити частково.
Арешт, накладений ухвалою слідчого судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 23 червня 2017 року на рухоме майно, яке вилучено 22 червня 2017 року при проведенні обшуку у ТОВ «Альваріум Україна», скасувати у частині накладення арешту на ноутбук марки Lenovo № 104000006/2, системний блок (комп`ютера) чорного кольору № 4686541 та системний блок (комп`ютеру) чорного кольору № 4594382.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Слідчій суддя ОСОБА_1