АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Провадження № 11-сс/774/601/17 Справа № 178/606/17 Слідчий суддя - ОСОБА_1 Суддя-доповідач - ОСОБА_2
Категорія: ст. КПК України
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 травня 2017 року м.Дніпро

Колегія суддів судової палати у кримінальних справах Апеляційного суду Дніпропетровської області у складі:

судді -доповідача ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участю секретаря ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_6 , діючого в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 , на ухвалу слідчого судді Криничанського районного суду Дніпропетровської області від 17 травня 2017 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо

ОСОБА_7 ,

ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.П`ятихатки Дніпропетровської

області, який проживає за адресою:

АДРЕСА_1 ,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України,

за участю прокурора ОСОБА_8 ,

захисника ОСОБА_6 ,

підозрюваного ОСОБА_7 ,

ВСТАНОВИЛА:
В апеляційній скарзі захисник ОСОБА_6 просить скасувати ухвалу слідчого судді про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_7 .

Обґрунтовуючи заявлені в апеляційній скарзі вимоги посилається на те, що ухвала слідчого судді незаконна та постановлена з порушенням вимог КПК України. Зазначає, що при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_7 було порушено вимоги ст.349 КПК України - не визначено обсяг доказів, що підлягають дослідженню та порядку їх дослідження, в результаті чого письмові докази, надані прокурором разом з клопотанням, в судовому засіданні взагалі не досліджувалось, в зв`язку з чим ОСОБА_7 та його захиснику невідомо, які письмові докази надано до суду. Зазначає, що розгляд клопотання про застосування запобіжного заходу проводився не по суті клопотання та пред`явленої підозри в скоєнні злочину, а встановленню обставин, чи чинив ОСОБА_9 , ОСОБА_7 та ОСОБА_10 опір працівникам поліції.

Ухвалою слідчого судді Криничанського районного суду Дніпропетровської області від 17 травня 2017 року застосовано до ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів починаючи з 14 травня 2017 року, визначено заставу у розмірі п`ятдесяти мінімальних заробітних плат 160000 гривень та покладено обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України.

Слідчий суддя мотивував своє рішення тим, що під час судового слідства встановлено наявність ризиків, а саме, можливість знищити чи сховати річ, яка має істотне значення для обставин кримінального правопорушення, оскільки не всі речові докази вилучені по даному кримінальному провадженню, наявні ризики незаконно впливати на потерпілого, свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки раніше підозрюваний вчиняв кримінальне правопорушення.
Заслухавши доповідь судді, доводи захисника та підозрюваного, які підтримали вимоги апеляційної скарги та просили задовольнити її, думку прокурора, який заперечував проти задоволення вимог апеляційної скарги та вважав за необхідне залишити ухвалу слідчого судді без змін, пояснення слідчого, перевіривши матеріали за скаргою, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступного.

Стаття 5 Конвенції про захист прав людини та основних свобод гарантує кожному право на свободу та особисту недоторканість.

В силу ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є винятковим, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Згідно з вимогами ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Судове рішення стосовно запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою повинно відповідати вимогам ст. 370 КПК України, тобто повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим, та містити як чітке визначення законодавчих підстав для його обрання, так і дослідження та обґрунтування достовірності обраних підстав у контексті конкретних фактичних обставин вчинення кримінального правопорушення, врахування особи винного та інших обставин, в тому числі ризиків, наведених у ч. 1 ст. 177 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставин, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Як вбачається з наданих матеріалів, слідчий суддя дійшов вмотивованого висновку про необхідність обрання щодо підозрюваного виняткового виду запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки при розгляді клопотання слідчого слідчий суддя з`ясував, що наведені у ньому дані свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_7 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, що існує ризик вчинення ним іншого кримінального правопорушення, може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а також підозрюваний може незаконно впливати на потерпілого і свідків у тому ж кримінальному провадженні.
Посилання захисника на відсутність обґрунтованої підозри колегія суддів не може взяти до уваги, оскільки відповідно до правової позиції ЄСПА у справі "Мюррей проти Об`єднаного Королівства" (п. 55 рішення) факти, що викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження або навіть для пред`явлення обвинувачення, що є завданням наступних етапів кримінального процесу.
Затримання та тримання особи під вартою, безумовно, можливе не лише у випадку доведеності факту вчинення злочину та його характеру, оскільки така доведеність сама по собі і є метою досудового розслідування, досягненню цілей якого і є тримання під вартою, що визначено в рішенні Європейського суду за скаргою «Ферарі-Браво проти Італії».

На час апеляційного перегляду ухвали слідчого судді встановлено, що дії

ОСОБА_7 кваліфіковано за ч. 3 ст. 185 КК України, а саме таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинена за попередньою групою осіб, поєднана з проникненням у інше приміщення.

14 травня 2017 року ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України.

З фактичних обставин цього кримінального правопорушення вбачається, що ОСОБА_7 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.185 КК України, а саме у тому, що 13 травня 2017 року в період часу з 22.00 години по 07.00 годину 14 травня 2017 року, вступивши у злочинну змову, направлену на крадіжку чужого майна з ОСОБА_9 та ОСОБА_10 , діючи за попередньою домовленістю, з території подвір`я за адресою: АДРЕСА_2 , діючи за попередньою домовленістю, з території подвір`я за адресою: АДРЕСА_2 вчинили крадіжку наступного майна: зварювального апарату марки «Темп» ПДУ-200-УЗ-220, кутової шліфувальної машинки марки «DWT» WS-07-115, кутової шліфувальної машинки марки «Зеніт» ЗУШ-230, після чого з викраденим з місця події зникли, спричинивши потерпілому ОСОБА_11 матеріальну шкоду на загальну суму 8 688,00 грн.
З наданих матеріалів вбачається, що обґрунтованість підозри ОСОБА_7 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами: протоколом огляду місця події, протоколом допиту потерпілого ОСОБА_12 , протоколом огляду автомобіля ВАЗ-2109 державний номерний знак НОМЕР_1 , протоколом допиту свідка ОСОБА_13 , протоколом допиту свідка ОСОБА_14 , протоколом пред`явлення речей для впізнання, протоколами пред`явлення особи для впізнання.
Що стосується доводів захисника підозрюваного про недостатню вагомість ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, та відсутність підстав для застосування до нього виключного запобіжного заходу у виді тримання під вартою, то вони не можуть бути прийняті до уваги зважаючи на те, що ОСОБА_7 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, за яке законом про кримінальну відповідальність передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк до 6 років, постійного місця роботи не має.

Обраний запобіжний захід відносно підозрюваного узгоджується також з правовою позицією, викладеною у рішенні Європейського суду у справі за скаргою «Москаленко проти України», де зазначено, що обґрунтована підозра щодо вчинення заявником тяжкого злочину могла первісно виправдовувати його тримання під вартою. Необхідність забезпечити належний хід провадження (зокрема, для отримання показань свідків) також була достатньою підставою для первісного тримання заявника під вартою. Також вказано, що суворість покарання, яке може бути призначено, є належним елементом при оцінці ризику переховування від суду чи скоєння іншого злочину. Суд визнає, що, враховуючи серйозність висунутих щодо заявника обвинувачень, державні органи могли виправдано вважати, що такий ризик існує.

Колегія суддів погоджується з висновками слідчого судді щодо наявності обґрунтованої підозри ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 185 КК України, наявності ризиків, що підозрюваний може знищити чи сховати річ, яка має істотне значення для обставин кримінального правопорушення, оскільки не всі речові докази вилучені по даному кримінальному провадженню, наявні ризики незаконно впливати на потерпілого, свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення, а також з тим, що необхідно застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Однак, слідчим суддею не було дотримано вимог кримінального процесуального закону та невмотивовано визначено розмір застави.

Так, відповідно до ст. 182 КПК України, розмір застави визначається у кратному розмірі до прожитковому мінімуму для працездатних осіб, однак в порушення вимог зазначеної норми, слідчим суддею визначено розмір застави у кратному розмірі до мінімальної заробітної плати.
У зв`язку з чим колегія судді вважає за необхідне визначити заставу в розмірі 50 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 80 000, 00 гривень з покладанням на підозрюваного обов`язків згідно із п.1-3 ч.5 ст. 194 КПК України.

Підсумовуючи викладене, колегія суддів приходить до висновку про те, що апеляційна скарга захисника підлягає задоволенню частково, а ухвала слідчого судді на підставі п. 2 ч. 3 ст. 407, п. 4 ч. 1 ст. 409 КПК України - скасуванню з постановленням нової ухвали Апеляційного суду.
Керуючись ст.ст. 405, 407, 419, 422 КПК України, колегія суддів
П О С Т А Н О В И Л А:
Апеляційну скаргу захисника ОСОБА_6 , діючого в інтересах ОСОБА_7 , задовольнити частково.

Ухвалу слідчого судді Криничанського районного суду Дніпропетровської області від 17 травня 2017 року про застосування міри запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_7 скасувати.

Постановити нову ухвалу Апеляційного суду, якою клопотання старшого слідчого СВ Криничанського ВП Кам`янського ВП ГУНП в Дніпропетровській області про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_7 , задовольнити частково.

Застосувати щодо ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 13 липня 2017 року.
Визначити ОСОБА_7 заставу в розмірі 50 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 80 000, 00 гривень.
Зобов`язати ОСОБА_7 у разі внесення застави прибувати за кожною вимогою суду та покласти на нього обов`язки прибувати за кожною вимогою до слідчого чи прокурора, у провадженні яких перебуває кримінальне провадження; не відлучатися з постійного місця проживання без дозволу слідчого чи прокурора або суду, повідомляти слідчого чи прокурора або суд про зміну свого місця проживання, здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.
Судді
______________ _________________ ______________
ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4