печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
26 грудня 2016 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання слідчого групи слідчих Генеральної прокуратури України ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0001590,
В С Т А Н О В И В :
Слідчий ОСОБА_4 , за погодженням з прокурором відділу Генеральної прокуратури України ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді із клопотанням, в якому просив накласти арешт на вилучене майно у кримінальному провадженні № 0001590 від 14.06.2016 під час проведення 23.12.2016 з 07.20 год. до 08.56 год. огляду місця події.
Обґрунтовуючи клопотання, слідчий зазначає, що Генеральною прокуратурою України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001590, відомості по якому внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 14.06.2016 за фактом того, що групою осіб, до складу якої входить особа раніше засуджена за ч. 2 ст. 240 КК України, на території Дніпропетровської області протягом 5 років з використанням спеціалізованої техніки здійснюється протиправний видобуток корисних копалин (відкритим способом), а саме марганцевої руди загальнодержавного значення без відповідних дозволів та реєстраційних документів, за ч. 3 ст. 240, ч. 5 ст. 191 КК України.
З матеріалів клопотання вбачається, що 23.12.2016 з 07.20 год. до 08.56 год. проведено огляд місця події, а саме автодороги, що веде до прохідної (посту № НОМЕР_1 , де знаходиться рудний двір) ПАТ «ЄВРАЗ ДНІПРОВСЬКИЙ МЕТАЛУРГІЙНИЙ ЗАВОД» за адресою

м. Дніпро, вул. Ударників, 44, яка обладнана металевими дверима та шлагбаумом. На відстані п`ятнадцяти метрів від шлагбауму виявлені автотранспортні засоби, розміщені у напрямку в`їзду на територію рудного двору із речовиною у кузовах та напівпричіпах.

Відповідно до ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів та грошей.
В даному випадку підставою для арешту майна є наявність розумних підозр, що вказане вище майно є доказом злочину.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, просив задовольнити на підставі викладеного в ньому.
Заслухавши думку прокурора, дослідивши клопотання та матеріали, надані в його обґрунтування, надходжу до наступних висновків.
Відповідно до ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні.

Відповідно до п.3 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення, у тому числі, конфіскації майна як виду покарання.
Відповідно до ч.5 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.

Відповідно до ч.10 ст.170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку, у тому числі на гроші у будь-якій валюті, готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах.

З урахуванням наведеного, слідчий суддя дійшов висновку про задоволення клопотання слідчого та накладення арешту на вилучене майно, оскільки вилучене майно є предметом кримінального правопорушення та містить на собі сліди кримінального правопорушення.
На підставі викладеного, керуючись ст. 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя,
У Х В А Л И В :
Клопотання слідчого групи слідчих Генеральної прокуратури України ОСОБА_4 про арешт майна задовольнити.
Накласти арешт на тимчасово вилучене майно у кримінальному провадженні № 0001590 від 14.06.2016 під час проведення 23.12.2016 з 07.20 год. до 08.56 год. огляду місця події, а саме автодороги, що веде до прохідної ПАТ «ЄВРАЗ ДНІПРОВСЬКИЙ МЕТАЛУРГІЙНИЙ ЗАВОД» (посту № 207) за адресою м. Дніпро, вул. Ударників, 44, а саме:

- ключі від автомобілю Камаз 65201-012, д.н.з. НОМЕР_2 , зареєстрований за ОСОБА_5 ;

- ключі від автомобілю DAF FT XF 105.460 д.н.з. НОМЕР_3 зареєстрований за ОСОБА_6 ;

- ключі від автомобілю Камаз 65201-011, д.н.з. НОМЕР_4 , зареєстрований за ОСОБА_7 ;

- ключі від автомобілю DAF CF 85.380 д.н.з. НОМЕР_5 зареєстрований за ОСОБА_8 ;

- ключі від автомобілю DAF CF 85 430 д.н.з. НОМЕР_6 , зареєстрований за ОСОБА_8 .

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1