УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 липня 2017 року
Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1
за участю особи, яка подала клопотання адвоката ОСОБА_2

слідчого ОСОБА_3

представників потерпілого ОСОБА_4 , ОСОБА_5

секретаря ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в приміщенні Шевченківського районного суду м.Києва клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_7 про скасування заходів забезпечення кримінального провадження арешту нерухомого майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва від 28 жовтня 2015 року в рамках досудового розслідування кримінального провадження, внесеного в ЄРДР за № 0007600

В С Т А Н О В И В:

У провадження слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_7 про скасування заходів забезпечення кримінального провадження арешту належного їй майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва від 28 жовтня 2015 року в рамках досудового розслідування кримінального провадження, внесеного в ЄРДР за № 0007600.

В обґрунтування клопотання заявником зазначено, що Шевченківським УП ГУ НП в м.Києві проводиться досудове розслідування кримінального провадження, внесеного в ЄРДР за № 0007600, в рамках якого накладено арешт на належне ОСОБА_7 нерухоме майно, а саме квартиру АДРЕСА_1 відповідно до ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 28 жовтня 2015р.
Як підставу для скасування арешту майна адвокат ОСОБА_2 посилається на те, що насьогодні відпала потреба у подальшому вжитті заходів забезпечення провадження у зв`язку з тим, що її довірителю було відступлено право вимоги за договором іпотеки від ТОВ «Кредекс Фінанс» щодо арештованої квартири у провадженні, при цьому ОСОБА_7 є добросовісним набувачем нерухомого майна, однак накладений арешт на квартиру позбавляє її права вільно користуватись та розпоряджатись належним їй майном
Заявник у судовому засіданні підтримала заявлене клопотання та просила про його задоволення.
Слідчий, за клопотанням якого накладено арешт, представники потерпілого, у судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечували з підстав того, що арештоване нерухоме майно є предметом розслідуваного кримінального провадження, досудове розслідування у якому триває, при цьому ОСОБА_7 та її представник адвокат ОСОБА_2 , не мають на даний час статусу володільців майна згідно закону, а тому не є суб*єктами ініціювання перед судом розгляду вказаної категорії клопотань.
Слідчий суддя, вивчивши матеріали клопотання про скасування арешту майна, заслухавши учасників досудового розслідування та особу, яка подала клопотання, вважає, що клопотання не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Так, відповідно до положень ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Згідно ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Слідчим суддею встановлено, що ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва від 28 жовтня 2015 р. було накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1 , яка належить на праві власності ОСОБА_8 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , паспорт громадянина України серія та номер НОМЕР_2 , виданий Шевченківським РВ ГУ ДМС України в місті Києві 09 листопада 2012 року), заборонено ОСОБА_8 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , паспорт громадянина України серія та номер НОМЕР_2 , виданий Шевченківським РВ ГУ ДМС України в місті Києві 09 листопада 2012 року) та будь-яким іншим особам розпоряджатися квартирою АДРЕСА_1 .

Зі змісту вказаної ухвали слідчого судді вбачається, що підставою для накладення арешту слугувала наявність обгрунтованих відомостей про те, що дане нерухоме майно є предметом кримінального правопорушення, а додані до клопотання матеріали містили достатньо даних щодо необхідності арешту вказаного майна, а тому слідчий судді прийшов до висновку, що клопотання є обґрунтованим

Разом з тим слідчий суддя, вивчивши долучені до скарги матеріали встановив, що на даний час в установленому законом порядку особа, в інтересах якої заявлено клопотання, право власності на арештоване майно, а саме квартиру АДРЕСА_1 , не набула та вказане парво власності згідно наданих матеріалів, за ОСОБА_7 не зареєстровано, тобто вона не є особою, яка має право ініціювати розгляд вказаної категорії клопотань.

Приймаючи до уваги вищевикладене, виходячи із завдань кримінального провадження, беручи до уваги ознаки складу кримінального правопорушення, який розслідується в межах даного кримінального провадження, як і не надання доказів набуття права власності на арештоване майно, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання є необґрунтованим та таким, що задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст. 170-174 КПК України, слідчий суддя -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_7 про скасування заходів забезпечення кримінального провадження арешту нерухомого майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м.Києва від 28 жовтня 2015 року в рамках досудового розслідування кримінального провадження, внесеного в ЄРДР за № 0007600 відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає, разом з тим проти неї можуть бути подані заперечення під час підготовчого провадження у суді.

Слідчий суддя :