Справа № 171/2201/16-к
1-кп/171/52/17
УХВАЛА
29 травня 2017 року м. Апостолове
Апостолівський районний суд Дніпропетровської області у складі:
головуючої судді ОСОБА_1
за участю секретаря ОСОБА_2
потерпілої ОСОБА_4
обвинуваченого ОСОБА_6
ВСТАНОВИВ:
29 травня 2017 року в судовому засіданні потерпіла ОСОБА_4 заявила клопотання про відмову від обвинувачення, заявила, що вона є бабусею обвинуваченого, надала документи суду - копію паспорту, копію свідоцтва про народження ОСОБА_6 . Пояснила, що мати обвинуваченого ОСОБА_6 ОСОБА_7 є її донькою.
Прокурор в судовому засіданні заявив, що для встановлення родинних зв`язків між потерпілою і обвинуваченим є необхідність витребування від Апостолівського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану головного територіального управління юстиції Дніпропетровської області витягу з державного реєстру актів цивільного стану про народження ОСОБА_7 . В зв`язку з невиконання ухвали про привід свідків просив оголосити перерву в кримінальному провадженні, повторно вжити судом заходи щодо прибуття свідків, що не з`явилися в судове засідання, заявив клопотання про продовження запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_6 , посилаючись на те, що продовжують існувати ризики передбачені ст. 177 КПК України.
Захисник не заперечив щодо клопотання прокурора про витребування документів, оголошення перерви, заявив клопотання про зміну запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_6 у вигляді тримання під вартою на домашній арешт, посилаючись на те, що доказів того, що ризиків щодо впливання обвинуваченого на потерпілих та свідків не існує. Також зазначив, що стороною обвинувачення не наведено суду обставин, що унеможливлюють застосування до ОСОБА_6 інших більш м`яких запобіжних заходів, крім тримання під вартою. Крім того, просить врахувати те, що ОСОБА_6 має родину - мати, потерпіла ОСОБА_4 є його бабусею. У разі зміни запобіжного заходу, обвинувачений буде мати постійне місце мешкання за адресою: Дніпропетровська область, Апостолівський район, с.Велика Косторомка, у своєї бабусі потерпілої ОСОБА_4 .
Обвинувачений ОСОБА_6 підтримав заявлене клопотання захисника та просив змінити йому міру запобіжного заходу з тримання під вартою на домашній арешт, пояснив, що потерпіла ОСОБА_4 є його бабусею.
Прокурор у судовому засіданні клопотання про зміну запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_6 з тримання під вартою на домашній арешт залишив на розгляд суду.
Потерпіла ОСОБА_4 підтримала заявлене клопотання захисника та просила змінити обвинуваченому міру запобіжного заходу з тримання під вартою на домашній арешт. Пояснила, що обвинувачений зареєстрований за місцем її проживання в с.Велика Косторомка, Апостолівського району Дніпропетровської області. Не заперечує проти проживання ОСОБА_6 в будинку, де вона проживає. Раніше обвинувачений мешкав у неї за вказаною адресою.
Суд, вислухавши сторони кримінального провадження, дослідивши обвинувальний акт та матеріали кримінального провадження, приходить до висновку, що клопотання прокурора про витребування від Апостолівського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції Дніпропетровської області витягу з державного реєстру актів цивільного стану про народження матері обвинуваченого - ОСОБА_7 та про оголошення перерви в кримінальному провадженні, вжиття судом заходів щодо прибуття свідків, що не з`явилися в судове засідання слід задовольнити.
Відповідно до ч.ч.1,4 ст.26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Кримінальне провадження у формі приватного обвинувачення розпочинається лише на підставі заяви потерпілого. Відмова потерпілого, а у випадках, передбачених цим Кодексом, його представника від обвинувачення є безумовною підставою для закриття кримінального провадження у формі приватного обвинувачення.
Відповідно до ч.3 ст. 477 КПК України до кримінального провадження у формі приватного обвинувачення віднесено кримінальне правопорушення, передбачене ст. 185 КК України (крадіжка, крім крадіжки вчиненої організованою групою), за умови якщо вона вчинена чоловіком (дружиною) потерпілого, іншим близьким родичем чи членом сім`ї потерпілого або якщо вони вчинені особою, яка щодо потерпілого була найманим працівником і завдала шкоду виключно власності потерпілого.
Таким чином, для встановлення родинних зв`язків потерпілої ОСОБА_4 з обвинуваченим слід витребування від Апостолівського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції Дніпропетровської області витяг з державного реєстру актів цивільного стану про народження матері обвинуваченого.
Згідно ст.327 КПК України якщо в судове засідання не прибув за викликом свідок, заслухавши думку учасників судового провадження, суд після допиту інших присутніх свідків призначає нове судове засідання і вживає заходів для його прибуття. Суд також має право постановити ухвалу про привід свідка та/або ухвалу про накладення на нього грошового стягнення у випадках та в порядку, передбачених главами 11 та 12 цього Кодексу.
В зв`язку з неодноразовою неявкою в судове засідання свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 суд вважає за необхідне застосувати привід вказаних свідків в судове засідання.
Кім того, суд вважає доцільним накладення грошового стягнення втретє на свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 . Відповідно до ч.1 ст.139 КПК України якщо підозрюваний, обвинувачений, свідок, потерпілий, цивільний відповідач, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, який був у встановленому цим Кодексом порядку викликаний (зокрема, наявне підтвердження отримання ним повістки про виклик або ознайомлення з її змістом іншим шляхом), не з`явився без поважних причин або не повідомив про причини свого неприбуття, на нього накладається грошове стягнення у розмірі: від 0,5 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб - у випадку неприбуття на виклик слідчого судді, суду.
Як вбачається з матеріалів справи свідки ОСОБА_8 , ОСОБА_9 не з`являлися на виклик до суду в даному кримінальному провадженні без поважних причин, будучи повідомленими про дату і час судового засідання працівником органу поліції (рапорт від 26.05.2017 року). Зазначене свідчить про наявність підстав для накладення на них грошового стягнення.
Клопотання захисника щодо зміни запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_6 з тримання під вартою на домашній арешт підлягає задоволенню, а клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого задоволенню не підлягає з наступних підстав.
У відповідності до вимог ч.1 ст.331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.
У відповідності до положень ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочину діяльність.
Згідно вимог ч.1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Відповідно до вимог ч. 4 цієї статті КПК України, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачених пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
Згідно зі ст.178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.
Суд вважає, що клопотання прокурора про доцільність продовження тримання обвинуваченого ОСОБА_6 під вартою, не містить доказів, які б обґрунтовували необхідність продовження дії такого запобіжного заходу, а саме прокурором не доведено обставин, які б свідчили про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів, крім тримання під вартою обраного ОСОБА_6 .
Разом з тим, суд вважає, що в клопотанні захисника наведено достатньо підстав для зміни запобіжного заходу його підзахисному на домашній арешт.
Згідно п. 1 ст. 6 Європейської конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України № 475/97-ВР від 17.07.1997 року, кожен має право на доступ до правосуддя та на справедливий і відкритий розгляд його справи впродовж розумного строку.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини в кримінальних справах розумний строк, про який йдеться у п.1 ст.6 Конвенції, починається з моменту обвинувачення особи, тобто з часу, коли компетентні органи офіційно її повідомили, що вона вчинила злочин. Стосовно закінчення цього строку у кримінальних справах період, про який йдеться у п.1 ст. 6 Конвенції, охоплює все провадження, включаючи оскарження (Рішення Європейського суду з прав людини «Меріт проти України»).
Згідно з п.3 ст.5 Конвенції зі спливом певного часу саме тільки існування обґрунтованої підозри перестає бути підставою для позбавлення свободи, і судові органи мають навести інші підстави для продовження тримання під вартою (Рішення Європейського суду з прав людини «Яблонський проти Польщі»).
Незважаючи на тяжкість санкції статті кримінального закону згідно обвинувачення, суд безпосередньо керується нормою прямої дії - ст.62 Конституції України щодо презумпції невинуватості підсудного.
Суд вважає, що подальше перебування обвинуваченого ОСОБА_6 під вартою буде суперечити п.п. «c» п. 1 ст. 5 Європейської конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та принципу правової держави, оскільки час, який особа знаходиться під вартою, хоча і є співмірним з тяжкістю обвинувачення, однак останнє на даний час не є доведеним.
Такий висновок суду сприятиме гуманізації та підвищенню гарантій захисту прав особи, згідно з якими тримання особи під вартою має бути винятковим запобіжним заходом.
У відповідності до ст.3 Конституції України людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.
Таким чином, враховуючи стадію розгляду кримінального провадження, тривалість знаходження обвинуваченого ОСОБА_6 під вартою, наявність постійного місця проживання, суд вважає недоцільним збереження застосованого запобіжного заходу та вважає за необхідне змінити міру запобіжного заходу з тримання під вартою на домашній арешт в певний період доби, з покладанням обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України.
Керуючись ст.ст. 26,177,178,194,327,331,477 КПК України, суд, -
Клопотання прокурора про витребування від Апостолівського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції Дніпропетровської області витягу з державного реєстру актів цивільного стану про народження матері обвинуваченого - ОСОБА_7 та про оголошення перерви в кримінальному провадженні, вжиття судом заходів щодо прибуття свідків, що не з`явилися в судове засідання - задовольнити.
Витребувати з Апостолівського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції Дніпропетровської області витяг з державного реєстру актів цивільного стану про народження ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Піддати приводу на призначений для судового розгляду час та дату свідків ОСОБА_8 (прож.в АДРЕСА_1 ), ОСОБА_10 (прож. АДРЕСА_2 ), ОСОБА_9 (прож. в АДРЕСА_1 ).
Накласти грошове стягнення на свідків ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (прож.в АДРЕСА_1 ) - у розмірі 1600 грн., ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_4 (прож. в АДРЕСА_1 ) у розмірі 1600 грн.
Виконання даної ухвали в частині приводу доручити Апостолівському ВП Нікопольського ВП ГУНП України в Дніпропетровській області.
Копію ухвали надіслати начальнику Апостолівського ВП Нікопольського ВП ГУНП України в Дніпропетровській області.
Копію ухвали надіслати ОСОБА_8 , ОСОБА_9 не пізніше наступного дня після її постановлення.
В задоволенні клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відмовити.
Клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_6 - адвоката ОСОБА_5 про зміну запобіжного заходу - задовольнити.
Змінити міру запобіжного заходу у виді тримання під вартою обрану відносно обвинуваченого ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на домашній арешт в певний період доби, заборонивши йому залишати місце свого проживання з 20.00 год. до 06.00 год. за адресою АДРЕСА_1 , строком на два місяці, тобто до 27 липня 2017 року включно.
Звільнити ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з під варти в залі суду.
Покласти на обвинуваченого ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком на два місяці, тобто до 27 липня 2017 року наступні обов`язки:
- прибувати за кожною вимогою до суду;
- не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає без дозволу суду;
- повідомляти суд про зміну свого місця проживання.
Ухвалу про зміну запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати для виконання до Апостолівського ВП Нікопольського ВП ГУНП України в Дніпропетровській області, який повинен негайно поставити на облік особу, щодо якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту і повідомити про це суд.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Суддя: ОСОБА_1