Справа № 760/5771/17-к
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
28 березня 2017 року м. Київ

Слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 за участю прокурора Київської місцевої прокуратури № 9 м. Києва ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , розглянувши клопотання старшого слідчого Солом`янського УП ГУ Національної поліції в м. Києві ОСОБА_5 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо

ОСОБА_6 ,

ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Полярні Зорі Мурманської області, громадянина України, зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого, у кримінальному провадженні № 0003259 від 27 березня 2017 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 187 КК України,

в с т а н о в и в:

28 березня 2017 року до Солом`янського районного суду м. Києва надійшло клопотання слідчого Солом`янського УП ГУ Національної поліції в м. Києві ОСОБА_5 про застосування щодо підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Клопотання обґрунтовується тим, що досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_6 , будучи раніше судимий, а саме: 29.04.2014 року Комсомольським міським судом Полтавської області за ч. 3 ст. 307, ч. 1 ст. 263 КК України до 5 років позбавлення волі, на підставі ст. 75 КК України з іспитовим терміном 2 роки; 28.04.2015 року Крюківським районним судом м. Кременчука Полтавської області за ч. 1 ст. 185 КК України до штрафу в розмірі 850 грн.; 27.04.2016 року Комсомольським міським судом Полтавської області за ч. 1 ст. 162 КК України до штрафу в розмірі 850 грн. Штраф сплачено 29.04.2016 року, 27.02.2017 Автозаводським районним судом м. Кременчука Полтавської області за ч. 1 ст. 263 КК України до 3 років позбавлення волі з іспитовим строком на 1 рік, маючи не зняту та непогашену в установленому порядку судимість, знову вчинив умисний злочин при наступних обставинах.

Так, ОСОБА_6 , 27 березня 2017 року приблизно о 04-50 години, проходячи біля будинку № 14 по вул. Пітерська в м. Києві та помітивши поряд з будинком автомобіль «Тойота Прадо», н.з. НОМЕР_1 , вирішив з вищевказаного автомобіля таємно викрасти чуже майно.

Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на викрадення чужого майна та впевнившись, що за його діями ніхто не спостерігає, ОСОБА_6 27.03.2017 приблизно о 04.55 годині підійшов до вищевказаного автомобіля та за допомогою металевої фомки, яка була при ньому, розбив праве заднє скло багажного відділення автомобіля «Тойота Прадо», н.з. НОМЕР_1 , звідки таємно викрав чуже майно, яке належить ОСОБА_7 , а саме: чоботи чоловічі, вартістю 1100 гривень та пляшку віскі марки «Loch Lomond», ємкістю 1 літр, вартістю 800 гривень, склавши їх до сумки чорного кольору, яка була при ньому та прилад нічного бачення «Yukon» в футлярі, вартістю 25 000 гривень, повісивши його собі через плече. В цей час злочинні дії ОСОБА_6 були помічені дружиною потерпілого ОСОБА_8 та потерпілим ОСОБА_7 . ОСОБА_8 відразу ж зробила зауваження ОСОБА_6 , висловивши вимогу щодо повернення викраденого майна. Але останній, не звертаючи увагу на зауваження, на перебуваючи на відстані приблизно 5 метрів від останньої, повернувся обличчям до ОСОБА_8 , та діставши з одягу предмет, схожий на пістолет, з метою утримання викраденого ним майна, направив його в бік останньої та висловив погрозу його застосуванням. ОСОБА_8 , сприймаючи загрозу застосування предмету, схожого на пістолет, як реальну, зупинилася, однак ОСОБА_6 , з метою подолання ймовірного опору потерпілої, здійснив в її напрямку 3 постріли, тобто застосувавши насильство, небезпечне для життя та здоров`я потерпілої, завдавши ОСОБА_8 тілесні ушкодження. Після чого ОСОБА_6 , намагаючись втекти та уникнути затримання, на відстані 10 метрів від місця події викинув сумку з майном, яке належить ОСОБА_7 та яким він заволодів, при цьому продовжуючи утримувати при собі прилад нічного бачення, почав тікати, але в подальшому був затриманий працівниками поліції.
ОСОБА_6 , здійснивши напад на потерпілу ОСОБА_9 , спричинив ОСОБА_7 майнової шкоди на загальну суму 26900 гривень,

ОСОБА_6 27 березня 2017 року пред`явлено підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 187 КК України.

У судовому засіданні прокурор підтримала подане клопотання та просила його задовольнити з зазначених у ньому підстав. Додаткового пояснила, що ризики, передбачені ст. 177 КПК України дуже високі, зокрема, підозрюваний не має реєстрації та місця проживання в м. Києві, раніше судимий, та у нього відсутні стійкі соціальні зв`язки.

Підозрюваний та його захисник проти задоволення клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечували, просили обрати менш суворий запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою домашній арешт. Зазначили, що прокурором не доведено наявність ризиків. У підозрюваного є соціальні зв`язки, він має малолітню дитину, в м. Києві мешкає його мати, в якої він проживає, коли приїздить. Вважають, що відсутні підстави застосовувати самий суворий запобіжний захід.

Заслухавши думку учасників судового розгляду, покази свідка, дослідивши матеріали, на які посилається слідчий, обґрунтовуючи доводи клопотання, слідчий суддя дійшов до наступного.

З доданих до клопотання матеріалів вбачається, що ОСОБА_6 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 187 КК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також наявність ризиків, передбачених цим Кодексом.

Частиною 2 ст. 177 КПК України передбачено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Враховуючи характер правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_6 , його особу, вбачається за необхідне застосування до нього запобіжного заходу.

Статтею 183 КПК України визначено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, і визначений вичерпний перелік випадків можливості застосування такого заходу.

У п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК України вказано, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути обраний, зокрема, до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

У судовому засіданні в якості свідка була допитана ОСОБА_10 мати підозрюваного. Свідок пояснила, що вона мешкає в м. Києві, має окрему квартиру. Її син мешкає у неї, коли приїздить до м. Києва. У неї є можливість надати сину місце проживання та забезпечувати його, зокрема, і харчуванням у випадку обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту. У підозрюваного є дитина, з якою він спілкується та приймає участь в її вихованні.

Обираючи вид заходу забезпечення кримінального провадження, слідчий суддя враховує дані про особу підозрюваного, зокрема, те, що він має дитину, його пояснення про те, що він не збирається ухилятись від досудового розслідування та посилання на недоведеність ризиків стороною обвинувачення.

Разом з тим, також враховується обґрунтованість підозри, те, що підозрюваний раніше вже був засуджений, тяжкість покарання, що загрожує йому в разі визнання його винним у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, його вік, майновий стан та обставини можливого вчинення правопорушення, викладені в матеріалах доданих до клопотання.

За таких обставин, застосування до підозрюваного більш м`якого, окрім виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, а саме: спробам переховуватися чи перешкоджати кримінальному провадженню, вчиненню іншого кримінального правопорушення, можливості незаконно впливати на інших учасників кримінального провадження.

З огляду на наведене, клопотання слідчого підлягає задоволенню.

У ч. 3 ст. 183 КПК України зазначено, що слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених цим Кодексом.

Згідно з п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

Керуючись статтями 177, 178-180, 182, 183, 184, 192-194, 196, 197, 202, 376, 395 КПК України, слідчий суддя,

у х в а л и в:

Клопотання старшого слідчого Солом`янського УП ГУ Національної поліції в м. Києві ОСОБА_5 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_6 задовольнити.
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Полярні Зорі Мурманської області, громадянина України, запобіжній захід у вигляді тримання під вартою в Київському слідчому ізоляторі № 13 строком на 60 днів.

Строк тримання під вартою ОСОБА_6 рахувати з 05 години 00 хвилин 27 березня 2017 року з моменту затримання.

Строк дії ухвали про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо ОСОБА_6 закінчується о 05 годині 00 хвилин 25 травня 2017 року.

Контроль за виконанням ухвали покласти на Київську місцеву прокуратуру № 9.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду міста Києва протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення, а підозрюваним в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя: