Справа № 638/5306/17
Провадження № 1-кс/638/1192/17
УХ В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
27 квітня 2017 року
Слідчий суддя Дзержинського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 ,
при секретарі ОСОБА_2
за участі прокурора ОСОБА_3
представника власника майна ОСОБА_4
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання представника власника арештованого майна ОСОБА_4 про скасування арешту майна, -
В С Т А Н О В И В:
26 квітня 2017 року до суду надійшло клопотання ОСОБА_4 представника ТОВ «НВП «Укрпромвпровадження» - власника майна, про скасування арешту, накладеного ухвалою слідчого судді Дзержинського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 від 07.04.2017 року, на кошти, які знаходяться на рахунках ТОВ «НВП «Укрпромвпровадження» в АТ «Комерційний Банк «Союз» (МФО 380515).
Клопотання обґрунтоване тим, що відпала потреба в подальшому застосуванні арешту та арешт на майно накладено необґрунтовано.
Доводи клопотання обґрунтовано тим, що ТОВ «НВП «Укрпромвпровадження» є великим платником податків і підприємством реального сектору економіки, яке здійснює оптову торгівлю продукцією важкої та хімічної промисловості. На підприємстві працюють 34 працівники, які забезпечують безперебійну роботу виробництва та постачання товарів. ТОВ «НВП «Укрпромвпровадження» укладено значну кількість довгострокових договорів та контрактів, в тому числі, з державними підприємствами, які передбачають виконання зобов`язань по поставці продукції та комплектуючих. Виконання цих договорів, передбачає оплату товарів та послуг від власних постачальників, закупівлю сировини, оплату транспортування тощо.
Накладення арешту на поточні рахунки заявника позбавляє його можливості виплачувати заробітну плату своїм працівникам, сплачувати податки до державного бюджету, виконувати зобов`язання перед контрагентами, паралізує нормальну діяльність товариства, спричиняє великі збитки та фактично позбавляє підприємство можливості в подальшому здійснювати свою господарську діяльність в нормальному режимі.
В судовому засіданні представник заявника доводи свого клопотання підтримав, просив його задовольнити, враховуючи підстави, викладені в його обґрунтування. Додатково повідомив, що в даному випадку прокурором не наведено підстав вважати, що грошові кошти, на які накладено арешт гроші є предметом, доказом злочину, засобом чи знаряддям його вчинення. Крім того, грошові кошти на поточному рахунку не мають жодного доказового значення, а службовим особам заявника не оголошено про підозру у вчиненні будь-якого злочину будь-яким органом, що уповноважений проводити досудове слідство.
Прокурор відділу прокуратури Харківської області ОСОБА_3 в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання та скасування арешту майна. Просив звернути увагу суду на той факт, що ухвала про накладення арешту відповідає вимогам ст. ст. 170, 173 КПК України. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування , пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. На даний час по даному кримінальному провадженню тривають слідчі дії, після чого буде прийнято рішення про повідомлення особі про підозру.
Слідчий суддя, заслухавши пояснення учасників провадження, дійшов наступного.
Ухвалою слідчого судді Дзержинського районного суду м. Харкова від 7.04.2017 року у справі № 638/5306/17 клопотання процесуального керівника - прокурора відділу прокуратури Харківської області молодшого радника юстиції ОСОБА_3 за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000179 від 28.02.2017, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.191 КК України, про накладення арешту на кошти, які знаходяться на рахунках ТОВ «НВП «Укрпромвпровадження» (), було задоволено.
Згідно ч. 2 ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Відповідно до вимог ст. 170 КПК України, завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Відповідно до вимог ч. 2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів, спеціальної конфіскації, конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
В даному випадку прокурором не наведено підстав вважати що грошові кошти, які знаходяться на рахунках ТОВ «НВП «Укрпромвпровадження», на які накладено арешт, є предметом, доказом злочину, засобом чи знаряддям його вчинення.
На цей час беззаперечний факт, котрий відомий як органу досудового слідства так і суду той, що службовим особам заявника не оголошено про підозру у вчиненні будь-якого злочину будь-яким органом, що уповноважений проводити досудове слідство. На цей час органом досудового слідства не доведені ті факти, що грошові кошти, які знаходяться на рахунках ТОВ «НВП «Укрпромвпровадження», на які накладено арешт, мають доказове значення або мають кримінальне походження.
Статтею 41 Конституції України передбачено, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право власності є непорушним.
Згідно ч.1, 2 ст. 321 ЦК України, право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Особа може бути позбавлена права власності або обмежена у його здійсненні лише у випадках і в порядку, встановлених законом.
Згідно п. 5 ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.
Згідно п. 6 ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Слідчий суддя, виходячи з принципів розумності та співрозмірності обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також враховуючи наслідки арешту грошових коштів на поточних рахунках для заявника та третіх осіб, приходить до висновку, що арешт коштів на поточному рахунку в подальшому може призвести до затримання виплат заробітної плати працівникам заявника, позбавить його можливості сплачувати податки до державного бюджету, виконувати зобов`язання перед контрагентами.
Заявником в клопотанні та поясненнях наведено факти, які вказують на наявність підстав для скасування раніше накладеного арешту.
Відтак, на дійсний час з урахуванням вищенаведеного, слідчий суддя вважає, що відпали підстави подальшого застосування арешту відносно грошових коштів, які знаходяться на рахунках ТОВ «НВП «Укрпромвпровадження».
Клопотання підлягає задоволенню
На підставі викладеного, керуючись ст. 174 КПК України, слідчий суддя
У Х В А Л И В :
Клопотання ОСОБА_4 , представника ТОВ «НВП «Укрпромвпровадження» про скасування арешту майна задовольнити.
Скасувати повністю арешт, накладений ухвалою слідчого судді Дзержинського районного суду м. Харкова від 07 квітня 2017 року, на кошти, які знаходяться на рахунку ТОВ «НВП «Укрпромвпровадження» ():
- р/р НОМЕР_1 (валюта рахунку 980 - Українська гривня),
який відкритий в АТ «Комерційний Банк «Союз» (МФО 380515), що розташований за адресою: Україна, 01010, м. Київ, вулиця Суворова, 4 ().
Ухвала оскарженню не підлягає.
Слідчий суддя: ОСОБА_1