Справа № 588/1514/16-к
провадження № 1-кс/588/471/16

У Х В А Л А
12.12.2016 слідчий Тростянецького ВП ГУ НП в Сумській області ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотанням погодженим із прокурором Тростянецького відділу Охтирської місцевої прокуратури про арешт майна, та просив суд накласти арешт на наступне майно: пару кросівок сірого кольору, вилучених у ОСОБА_4 , в ході огляду від 11.12.2016; пару помаранчевих перчаток, вилучених у ОСОБА_4 , в ході огляду від 11.12.2016.
Досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні здійснюється за фактом того, що 10.12.2016 до Тростянецького ВП надійшло повідомлення від ОСОБА_5 про те, що 10.12.2016 невідома особа проникла через вікно до приміщення КЗ «ПДтаЮ», за адресою м. Тростянець, вул. Миру,4 та викрала ноутбук «HP».
10.12.2016 в ході огляду місця події на вулиці, біля пошкодженого вікна будівлі КЗ «ПДтаЮ» було виявлено слід підошви взуття, зафіксований на гіпсовий виливок та в приміщенні кабінету директора, звідки викрадено ноутбук виявлено аналогічного типу сліди взуття, сліди матеріалу на поверхні вікна, сліди пальців рук, неподалік будівлі ПДтаЮ ноутбук «HP».
В подальшому встановлено, що до вчинення правопорушення причетний громадянин ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
11.12.2016 в ході огляду ОСОБА_4 у нього було вилучено: 1) пару кросівок сірого кольору; 2) пару помаранчевих перчаток.
У клопотанні слідчий вказує, що у кримінальному провадженню необхідно призначити судово-трасологічну експертизу, для проведення якої необхідно накласти арешт на вилучені у ОСОБА_4 речі.
У судовому засіданні слідчий заявлене клопотання підтримав.
ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився, згідно з рапортом слідчого судову повістку ОСОБА_4 не отримав, оскільки за місцем проживання останній був відсутній.
Клопотання про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду питання слідчим суддею від учасників процесуальної дії не надійшло, за ініціативою суду не здійснюється, що відповідає положенням ст.107 КПК України.
Розглядаючи подане клопотання слідчого слідчий суддя зазначає про наступне.
Відповідно до ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення. Тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.
Згідно з ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися під час обшуку, огляду.
Відповідно до ч. 1,2 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують достатні підстави вважати, що воно є предметом, засобом чи знаряддям вчинення злочину, доказом злочину, набуте злочинним шляхом, доходом від вчиненого злочину, отримане за рахунок доходів від вчиненого злочину або може бути конфісковане у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого чи юридичної особи, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру, або може підлягати спеціальній конфіскації щодо третіх осіб, юридичної особи або для забезпечення цивільного позову. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Метою арешту майна є забезпечення кримінального провадження, забезпечення цивільного позову у кримінальному провадженні, забезпечення конфіскації або спеціальної конфіскації. Арештованим може бути майно, яким володіє, користується чи розпоряджається підозрюваний, обвинувачений, засуджений, треті особи, юридична особа, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру за рішенням, ухвалою суду, слідчого судді.
Як вбачається з особистих пояснень ОСОБА_4 останній повідомив , що саме він вчинив вказану крадіжку та повідомив про обставини її вчинення.(а.с.7)
11.12.2016 в ході огляду ОСОБА_4 у нього було вилучено: 1) пару кросівок сірого кольору; 2) пару помаранчевих перчаток, що підтверджується копією відповідного протоколу слідчої дії.
За таких обставин, з огляду на положення ст. 167 КПК України вказане майно є тимчасово вилученим.
Дослідивши матеріали додані до клопотання слідчий суддя дійшов висновку, що зазначені речі мають значення речових доказів, як матеріальні об`єкти, що могли зберегли на собі сліди кримінального правопорушення та містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
З огляду на зазначене, з метою запобігання можливості приховування чи знищення цих речей, на них слід накласти арешт шляхом позбавлення права на відчуження, розпорядження та користування.
На підставі викладеного та керуючись 167,168,170 КПК України,
У Х В А Л И В :
Клопотання слідчого Тростянецького ВП ГУ НП в Сумській області ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити.
Накласти арешт, шляхом позбавлення права на відчуження, розпорядження та користування, на наступне майно: пару кросівок сірого кольору, вилучених у ОСОБА_4 , в ході огляду від 11.12.2016; пару помаранчевих перчаток, вилучених у ОСОБА_4 , в ході огляду від 11.12.2016.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Порядок виконання ухвали визначений Постановою Кабінету Міністрів України №1104 від 19.11.2012р. «Про затвердження порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження».

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційного суду Сумської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1