Справа № 522/3286/16-к
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
17 травня 2016 року м. Одеса

Слідчий суддя Приморського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 ,

за участю секретаря - ОСОБА_2

прокурора - ОСОБА_3

захисника - ОСОБА_4
підозрюваного - ОСОБА_5

розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Одесі клопотання слідчого СВ Шевченківського ВП Приморського ВП в м. Одесі ГУНП України в Одеській області ОСОБА_6 , погоджене із прокурором Одеської місцевої прокуратури № 3 ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Одеси, українця, громадянина України, курсанта 3-го курсу ОМУ, проживаючого та зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 185 ч. 5 КК України, -

ВСТАНОВИВ:
Як вбачається з клопотання слідчого, в період часу з 19.12.2014 по 23.03.2015 (більш точний час в ході досудового слідства встановити не вдалося), ОСОБА_7 , 19.12.2015 засуджений Приморським районним судом м. Одеси за вчинення злочинів проти власності, спільно із ОСОБА_5 , неодноразово перебували у приміщенні будинку АДРЕСА_2 куди їх запрошував ОСОБА_8 та ОСОБА_9 для спільного проведення часу та відпочинку.

Під час відвідування будинку, у ОСОБА_7 виник злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна, про що він повідомив ОСОБА_5 , який, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, погодився на спільне вчинення кримінального правопорушення. Реалізуючи свій злочинний намір, спрямований на таємне викрадення чужого майна, ОСОБА_7 та ОСОБА_5 розподілили між собою ролі, згідно яких, ОСОБА_5 залишився в коридорі будинку для спостереження за навколишнім оточенням, щоб у випадку виникнення небезпеки попередити ОСОБА_7 , який в цей час, реалізуючи злочинний намір, спрямований на таємне викрадення чужого майна, піднявся на другий поверх будинку, де скориставшись відсутністю сторонніх осіб, впевнившись що його дії залишаються непомітними для оточуючих, проник до кімнати ОСОБА_10 .

Знаходячись у кімнаті, ОСОБА_7 звернув увагу на шафу, розташовану зліва від двері від входу до кімнати, звідки таємно викрав майно, яке належало потерпілої ОСОБА_10 , а саме: грошові кошти в розмірі 10 000 доларів США, що станом на 23.03.2015 становить 230 000 гривень по курсу НБУ, 860 євро що станом на 23.03.2015 становить 18 500 гривень НБУ, 900 фунтів стерлінгів що станом на 23.03.2015 становить 24 000 гривень НБУ, каблучку з білого золота, з діамантами вартістю 20.000 доларів США, що станом на 23.03.2015 становить 460 000 гривень НБУ, браслет з білого золота з діамантами «Cartier» вартістю 11.000 доларів США що станом на 23.03.2015 становить 253 000 гривень по курсу НБУ, сережки з білого золота з перлинами та діамантами вартістю 1000 доларів США що станом на 23.03.2015 становить 23 000 гривень по курсу НБУ, а всього ОСОБА_7 діючи спільно та за попередньою змовою з ОСОБА_5 таємно викрали майно ОСОБА_10 на загальну суму 1008500 гривень.

16.05.2016, ОСОБА_5 було повідомлено про підозру, у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст.185 КК України.

Як зазначає слідчий, обґрунтованість підозри повідомленої ОСОБА_5 у повному обсязі підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами: протоколом допиту потерпілої ОСОБА_10 , допитом свідка ОСОБА_10 , допитом підозрюваного ОСОБА_5 , допитом свідка ОСОБА_11 , протоколом огляду місця події, та іншими матеріалами кримінального провадження. Провина ОСОБА_5 повністю підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами: допитом потерпілої, допитами свідків, протоколом огляду місця події, та іншими матеріалами кримінального провадження.

Згідно клопотання, під час розслідування злочину встановлені ризики, передбачені ст. 177 КПК України, які свідчать про необхідність застосування підозрюваному ОСОБА_5 найбільш суворого запобіжного заходу.

Так, ОСОБА_5 не має місця роботи, а звідси і джерел існування, свідчить про те, що злочин корисливої спрямованості ОСОБА_5 вчинив з метою власного збагачення. Вказаний факт свідчить про наявність ризику, передбаченого п.5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме, що перебуваючи на свободі ОСОБА_5 може вчинити інші злочини аналогічного характеру.

Вивченням особи підозрюваної встановлено, що останній не має міцних соціальних зв`язків.

Вказані факти свідчать про те, що наявний ризик, передбачений п.1 ч.1 ст.177 КПК України, а саме, що перебуваючи на свободі ОСОБА_5 , може переховуватись від органів слідства та суду.

З метою запобігання вищенаведеним ризикам, слідчий просить застосувати до ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком на два місяці.

Прокурор підтримав клопотання слідчого, вважаючи мету і підстави застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обґрунтованими.

Захисник підозрюваного - ОСОБА_12 заперечувала проти задоволення клопотання слідчого, зазначивши, що підозра є необґрунтованою, прокурором не надано підтвердження щодо існування ризиків, та просила обрати відносно ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Підозрюваний ОСОБА_5 заперечував проти задоволення клопотання слідчого, зазначивши, що підозра є необґрунтованою, та він є студентом ОМУ, та просив обрати відносно нього запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Розглянувши клопотання слідчого, вивчивши матеріали які обґрунтовують доводи клопотання, дослідивши у судовому засіданні протокол допиту ОСОБА_7 у якості підозрюваного від 16.05.2016 року, протокол тимчасового доступу до документів ломбарду «Скарбниця», заслухавши думку учасників судового розгляду, слідчий суддя приходить до наступного.

Відповідно до практики ЄСПЛ «обґрунтованість підозри, на який має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, закріпленої у пп. с п. 1 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Закон, як власне і практика ЄСПЛ, не передбачає, що може визначити обґрунтованість підозри. ЕСПЛ неодноразово зазначав те, «що можна вважати «обґрунтованим, залежить від усіх обставин». Але, все ж у пп. с п. 1 ст. 5 Конвенції йдеться про « обґрунтовану підозру», а не про щиру або сумлінну підозру».

За визначенням ЕСПЛ «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального правопорушення, про яку йдеться у пп. с п. 1 ст. 5 Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин».

Підозра має стосуватися правопорушення передбаченого Законом, в даному випадку ст. 185 ч. 5 КК України.

З наданих до суду матеріалів вбачається, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 185 ч. 5 КК України, яке є особливо тяжким злочином.

Під час судового засідання прокурором доведені обставини, які за розумного та неупередженого тлумачення викликають підозру, щодо можливої причетності ОСОБА_5 до кримінального правопорушення, передбаченого ст. 185 ч. 5 КК України.

Згідно практики ЄСПЛ, «для обґрунтованої підозри у значенні пп. с п. 1 ст. 5 Конвенції потрібно, щоб можна було розумно вважати, що зазначені обставини охоплюються однією із статей КК, які визначають злочинну поведінку. Саме тлумачення фактів має бути розумним і враховувати усі елементи правопорушення. Закон, яким визначається правопорушення має відповідати вимогам визначеності та передбачуваності.

Таким чином, слідчий суддя вважає, що під час судового засідання доведені конкретні обставини, які свідчать про вірогідну причетність ОСОБА_5 до кримінального правопорушення, підозру в якому йому висунуто.

Викладені обставини свідчать про наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, чим зашкодити виконанню покладених на нього процесуальних обов`язків.

При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 слідчий суддя враховує, обставини передбачені ст. 178 КПК України, а саме: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує останньому у разі визнання його винуватим, вік та стан його здоров`я, відсутність постійного місця роботи.

Метою застосування запобіжного заходу у вигляді взяття під варту ОСОБА_5 є запобігання спроб переховуватися від органів досудового розслідування та суду.

Обставин, передбачених ч. 2 ст. 183 КПК України, які є перешкодою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не встановлено.

Таким чином, оцінюючи всі встановлені під час розгляду клопотання обставини, приходжу до висновку, що більш м`які запобіжні заходи не можуть забезпечити належної поведінки підозрюваного ОСОБА_5 .

При цьому, враховуючи зазначені підстави, суму збитку завданого потерпілим, вважаю, що застава у межах, зазначених п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України, не здатна забезпечити виконання ОСОБА_5 покладених на нього обов`язків, у зв`язку із чим, вважаю за необхідне визначити розмір застави у розмірі, який перевищує 300 (триста) розмірів мінімальних заробітних плат, а саме у розмірі 700 (семиста) розмірів мінімальних заробітних плат.

Керуючись ст.ст.132, 176, 177, 178, 183, 186, 193, 194, 196, 197, 205 КПК України,-

УХВАЛИВ:
Клопотання слідчого задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Одеському слідчому ізоляторі УДДВП в Одеській області.

Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі 700 (семиста) розмірів мінімальної заробітної плати, тобто 964 600 (дев`ятсот шістдесят чотири) тисячі 600 (шістсот) гривень (700 х 1378 = 964 600).

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу на рахунок ТУ ДСА України в Одеській області, призначенням платежу: застава за ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , провадження по справі № 1-«кс»/522/9415/16.

Підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави.

У разі внесення застави, покласти на підозрюваного обов`язки строком на 2 (два) місяці, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:

1)прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора або суду;

2)не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3)повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

4)здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваному наслідки невиконання вказаних обов`язків, а саме: у разі, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, без поважних причин не повідомив про причину своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.

Строк дії ухвали слідчого судді обчислюється з 17.05.2016 року.

Ухвала слідчого судді про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою припиняє свою дію 15.07.2016 року.

Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді, може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя

Копію ухвали отримав _________________________________________

дата, прізвище, підпис підозрюваного

17.05.2016