справа №133/1527/16-к

УХВАЛА
Козятинський міськрайонний суд Вінницької області
Слідчий суддя Козятинського міськрайонного суду Вінницької області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , з участю слідчого СВ Козятинського РВ УМВС України у Вінницькій області ОСОБА_3 ,
В обґрунтування необхідності до тимчасового доступу до баз даних про споживачів послуг вищевказаних операторів мобільного зв`язку в клопотанні зазначено, що 15.11.2015 в чергову частину Козятинського ВП Калинівського ВП ГУНП у Вінницькій області надійшла заява від ОСОБА_5 , жителя АДРЕСА_4 , про те, що невідома особа , шляхом демонтажу брами на вхідних дверях гаражного приміщення, яке знаходиться на території вказаного домоволодіння, проникла в середину, звідки вчинила крадіжку резинової лодки, велосипеда, метереостанції, прибору для вимірювання щільності грунту та кислотності грунту.
Очевидців цього злочину встановити не вдалось. А тому, вищевказана інформація має суттєве значення для встановлення особи, яка вчинила злочин, та місця знаходження викраденого телефону, оскільки іншими способами встановити вказані обставини неможливо.
При цьому, слідчий, посилаються на положення ст.ст. 40, 131, 132, 159-160, 162 КПК України.
Слідчий СВ Козятинського РВ УМВС України у Вінницькій області ОСОБА_3 клопотання підтримав.
Заслухавши, слідчого, вивчивши матеріали кримінального провадження, слідчий суддя вважає, що в задоволенні зазначеного клопотання необхідно відмовити за наступних підстав.
Відповідно до ч.1 ст. 159 КПК України тимчасовий доступ до речей і документів полягає у наданні стороні кримінального провадження особою, у володінні якої знаходяться такі речі і документи, можливості ознайомитися з ними, зробити їх копії та при наявності відповідного рішення слідчого судді їх вилучити.
При цьому, за змістом положень п.п.5, 6 ч.2 ст. 160 і ч.5 ст. 163 КПК України такий захід забезпечення кримінального провадження застосовується з метою встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні.
Як слідує із змісту клопотання, в даному випадку ініціатору клопотання потрібен дозвіл на доступ не до речей чи документів, оскільки в готовому вигляді їх в природі не існує, а до інформації з електронних інформаційних систем вищевказаних операторів мобільного зв`язку про з`єднання конкретного абонента оператора мобільного зв`язку з необмеженим колом абонентів мобільного зв`язку, конституційні права яких можуть бути порушені, з метою встановлення місця знаходження викраденого телефону на даний час.
Крім того в клопотанні не зазначено, яким саме чином інформація про з`єднання вищевказаного абонента мобільного зв`язку з певним колом інших абонентів за вищевказаний період може слугувати розкриттю вищевказаного злочину.
Відповідно до п.7 ст. 162 КПК України інформація, яка знаходиться у операторів та провайдерів телекомунікацій, про зв`язок, абонента, надання телекомунікаційних послуг, у тому числі отримання послуг, їх тривалості, змісту, маршрутів передавання тощо відноситься до охоронюваної законом таємниці.
Відповідно до п.п.3,4 ч.4 ст. 258 КПК України зняття інформації з транспортних телекомунікаційних мереж та з електронних інформаційних систем є різновидами втручання в приватне спілкування.
Ця норма закону узгоджується із положеннями ст.ст. 263, 264 КПК України та позицією ВС України, викладеною в п.3 Постанови Пленуму ВС України від 28 березня 2008 року Про деякі питання застосування судами України законодавства при дачі дозволів на тимчасове обмеження окремих конституційних прав і свобод людини і громадянина, де зазначено, що поняття зняття інформації з каналів зв`язку включає в себе не тільки отримання змісту інформації, яка була передана каналом зв`язку, але й отримання даних про взаємоз`єднання телекомунікаційних мереж.
Відповідно до параграфу 3 КПК України установлення місцезнаходження радіоелектронного засобу є одним із видів негласних слідчих дій (ст.268 КПК України).
Відповідно до ч.2 ст. 268 КПК України установлення місцезнаходження радіоелектронного засобу проводиться на підставі ухвали слідчого судді, постановленої в порядку, передбаченому статтями 246, 248-250 КПК України, тобто в порядку, що регламентує проведення негласних слідчих дій.
Відповідно до положень ст. 247 КПК України розгляд клопотань про проведення негласних слідчих дій віднесено до повноважень голови апеляційного суду чи за його визначенням іншим суддею апеляційного суду.
До того ж, якщо на думку сторони обвинувачення, необхідна їй інформація може бути отримана без втручання в приватне спілкування, то відповідно до ч.2 ст. 264 КПК України не потребує дозволу слідчого судді здобуття інформації з електронних інформаційних систем або її частин, доступ до яких не обмежується її власником, володільцем або утримувачем або не пов`язаний з подоланням системи логічного захисту.
А тому, слідчому в першу чергу необхідно звернутись за необхідною інформацією до вищевказаних операторів мобільного зв`язку.
Таким чином, дане клопотання є необгрунтованим за фактичними обставинами кримінального провадження, не ґрунтується на положеннях спеціальних норм чинного КПК України, суперечить загальним засадам кримінального провадження (п.п. 1, 2, 4, 7 ст. 7 КПК України).
Керуючись ст.ст. 131,132,159-163246,247,258,263,264, 268 КПК України,
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: підпис

З оригіналом згідно.

слідчий суддя

секретар