печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 травня 2016 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 за участю секретаря ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 розглянувши у судовому засіданні в м. Києві клопотання слідчого слідчої групи Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000449 від 17.07.2015 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 205, ч.3 ст. 209 КК України,-

В С Т А Н О В И В :
18.05.2016 в провадження слідчого судді надійшло клопотання слідчого слідчої групи Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000449 від 17.07.2015 року, а саме коштів, які знаходяться на рахунках ТОВ «ЕКСІМБРОКСЕРВІС» () - № НОМЕР_1 від 24.07.2012, № НОМЕР_2 від 24.07.2012, відкритих в філії «Розрахункового центру» ПАТ КБ «Приватбанк» м. Київ (МФО 320649), юридична адреса: м. Київ, проспект Перемоги, буд. 65, в частині видатку коштів, з можливістю зарахування на зазначені рахунки коштів, що надходять, повідомляючи правоохоронні органи усно та письмово про суму коштів, що знаходяться на цих рахунках, за першим запитом слідчого на час його надання.
Обґрунтовуючи клопотання, слідчий зазначає, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000449, за фактом фіктивного підприємництва, тобто створення суб`єктів підприємницької діяльності (юридичних осіб) з метою прикриття незаконної діяльності, що заподіяло велику матеріальну шкоду державі та легалізації (відмивання) доходів, одержаних злочинним шляхом, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 205, ч. 3 ст. 209 КК України.
Досудовим розслідуванням по вказаному кримінальному провадженню встановлено, що в період з 2013 по теперішній час, знаходячись у невстановленому слідством місті, невстановлені слідством особи, діючи умисно, із корисливих спонукань, досягнувши між собою змови про спільне вчинення злочинів з метою прикриття незаконної діяльності, створили та придбали для незаконної конвертації коштів суб`єкти підприємницької діяльності (юридичні особи), у тому числі ТОВ «Протекшн ЛТД» (),ТОВ «Мирком» (), ТОВ «СЕНТА ПЛЮС» (); ТОВ«БАСОН» (); ТОВ «АРУНА ТРЕЙД» (); ТОВ«ЛІРА-МАКС» (); ТОВ «ДІЛАР КОМПАНІ» ();ТОВ «ПРОФІСІТІСТРОЙ» (); ТОВ «ЕЛІТСТАР КОМПАНІ» (код); ТОВ «ІНТЕР ТЕКНОЛЕДЖІ» (); ТОВ «БРОМФОРС» (); ТОВ «ГАРД КОМЬЮНІТІ» (); ТОВ«БЕСТ КОМЬЮНІТІ» (); ТОВ «АКРОТУС-СИСТЕМ» (); ТОВ «МАКАО СОЮЗ» (); ТОВ «ПАНОРАМА-СКАЙ» (код); ТОВ «ІНТЕРБІЛД КОМЬЮНІТІ» (); ТОВ «БІЛДКОМЬЮНІТІ» (); ТОВ «КОНСАЛТКОМ» (); ТОВ«СУРІНАМ ПЛЮС» (); ТОВ «БІО ПЛЮС» (); ТОВ«МОЛГРАНТ» (); ТОВ «АРНАД ПЛЮС» (); ТОВ «СІВАРД» (), ТОВ «ЛЕНДІНГ ГРУП» (), ТОВ «БК`Будівельник-2015» (), ТОВ «ЕКСІМБРОКСЕРВІС» (), ТОВ ЛАЙТ ГРУП ІНВЕСТ» (), ТОВ «ЛАМАН АРДО» (), ТОВ «ВАЛІД СТАЙТ» () та інші.
З метою досягнення єдиного злочинного результату, із залученням вказаних та інших товариств,зазначені особи надають можливість керівникам реально діючих суб`єктів господарювання,шляхом проведення безтоварних операцій та мінімізації своїх податкових зобов`язань, незаконно формувати податковий кредит з ПДВ за рахунок експорту сільгосппродукції, для подальшого його відшкодування з бюджету, спричиняючи тим самим велику матеріальну шкоду державі.
Крім того, встановлено, що до вчинення кримінальних правопорушень, пов`язаних із створенням та придбанням фіктивних підприємств, здійснення операцій по виведенню безготівкових коштів у «тіньовий», неконтрольований державою мною встановлено, що невстановлені особи з метою прикриття незаконної діяльності, яка направлена на здійснення фінансово-господарських операцій по переказу безготівкових грошових коштів в готівку, формування витрат та податкового кредиту для інших суб`єктів підприємницької діяльності без фактичного здійснення господарських операцій з продажу (придбання) товарів, виконання робіт, надання послуг, документального оформлення безтоварних операцій, створили, придбали та організували діяльність низки суб`єктів господарської діяльності (юридичних осіб), в тому числі: ТОВ «Протекшн ЛТД» (),ТОВ «Мирком» (), ТОВ «СЕНТА ПЛЮС» (); ТОВ«БАСОН» (); ТОВ «АРУНА ТРЕЙД» (); ТОВ«ЛІРА-МАКС» (); ТОВ «ДІЛАР КОМПАНІ» ();ТОВ «ПРОФІСІТІСТРОЙ» (); ТОВ «ЕЛІТСТАР КОМПАНІ» (); ТОВ «ІНТЕР ТЕКНОЛЕДЖІ» (); ТОВ «БРОМФОРС» (); ТОВ «ГАРД КОМЬЮНІТІ» (); ТОВ«БЕСТ КОМЬЮНІТІ» (); ТОВ «АКРОТУС-СИСТЕМ» (); ТОВ «МАКАО СОЮЗ» (); ТОВ «ПАНОРАМА-СКАЙ» (); ТОВ «ІНТЕРБІЛД КОМЬЮНІТІ» (); ТОВ «БІЛДКОМЬЮНІТІ» (); ТОВ «КОНСАЛТКОМ» (); ТОВ«СУРІНАМ ПЛЮС» (); ТОВ «БІО ПЛЮС» (); ТОВ«МОЛГРАНТ» (); ТОВ «АРНАД ПЛЮС» (); ТОВ «СІВАРД» (), ТОВ «ЛЕНДІНГ ГРУП» (), ТОВ «БК» Будівельник-2015» (), ТОВ «ЕКСІМБРОКСЕРВІС» (), ТОВ ЛАЙТ ГРУП ІНВЕСТ» (), ТОВ «ЛАМАН АРДО» (), ТОВ «ВАЛІД СТАЙТ» () та інших, що зареєстровані на номінальних керівників та засновників, які фактично реального відношення до їх діяльності та управління коштами на їх рахунках не мають.
Крім того, посадові особи та засновники вказаних СПД є однією особою, зареєстровані на адресах масової реєстрації з метою унеможливлювання пошуку правоохоронними органами. Вказані СПД мають спільні розрахункові рахунки у спільних банківських установах, спільних контрагентів та пов`язані взаємовідносини.
Рахунки вказаних підприємств використовуються як отримувачі безготівкових грошових коштів підприємств-замовників протиправних фінансових послуг зацікавлених в незаконній мінімізації податкових платежів, переведенню їх в готівку та подальшому привласненні.
У подальшому, отримані безготівкові кошти, члени «конвертаційного центру», переводять на рахунки невстановлених фізичних осіб, відкриті в банківських установах, з яких вони знімаються готівкою через мережу банкоматів та, за відрахуванням відповідного відсотку, видаються посадовим особам або представникам підприємств-замовників протиправних послуг.
Для реалізації своїх протиправних дій зазначеними підприємствами були відкриті банківські рахунки у філії «Розрахункового центру» ПАТ КБ «Приватбанк» м. Київ (МФО 320649) - ТОВ «ЕКСІМБРОКСЕРВІС» - № НОМЕР_1 від 24.07.2012, № НОМЕР_2 від 24.07.2012.
Таким чином, досудовим розслідуванням установлено, що для здійснення вказаних вище операцій по легалізації (відмиванню) грошових коштів, отриманих злочинним шляхом, використовуються розрахункові рахунки, відкриті в ПАТ КБ «Приватбанк» м. Київ (МФО 320649).
В теперішній час по розрахунковим рахункам вказаних підприємств проходять значні суми безготівкових коштів по безтоварним операціям в різних секторах економіки.
У відповідності до ч. 3 ст. 170 КПК України, є достатні підстави вважати, що грошові кошти, які знаходяться на рахунках вказаних підприємств можуть відповідати критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.
Крім того, відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт на майно надасть можливість забезпечення спеціальної конфіскації у випадках, передбачених кримінальним кодексом України.
Також накладення арешту на вказані рахунки, відповідно п. 4 ч. 2 ст. 170 КПК України, надасть можливість забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення.
Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладено на грошові кошти, які знаходяться на банківських рахунках.
В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав повністю, посилаючись на викладені в ньому обставини, просив задовольнити.
На підставі ч. 2 ст. 172 КПК України розгляд клопотання здійснено без повідомлення власника майна, оскільки це необхідно з метою забезпечення арешту майна.
Згідно ч. 1 ст. 107 КПК України фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.
Заслухавши слідчого, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя надходить до наступних висновків.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.
Частиною 2 цієї ж статті передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення:
1) збереження речових доказів;
2) спеціальної конфіскації;
3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;
4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Відповідно ч. 2 ст. 170 КПК України арештованим може бути майно, яким володіє, користується чи розпоряджається підозрюваний, обвинувачений, засуджений, треті особи, юридична особа, до якої може бути застосовано заходи кримінально-правового характеру за рішенням, ухвалою суду, слідчого судді.
Відповідно до ст. 96-3 КК України підставами для застосування до юридичної особи заходів кримінально-правового характеру є, зокрема, вчинення її уповноваженою особою від імені та в інтересах юридичної особи будь-якого із злочинів, передбачених у статтях 209 і 306, частинах першій і другій статті 368-3, частинах першій і другій статті 368-4, статтях 369 і 369-2 цього Кодексу.
Водночас відповідно до ч. 4 ст. 170 КК України, у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або третьої особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно підлягатиме спеціальній конфіскації у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України. Арешт накладається на майно третьої особи, якщо вона набула його безоплатно або за вищу або нижчу ринкової вартості і знала чи повинна була знати, що таке майно відповідає будь-якій із ознак, зазначених у пунктах 1-4 частини першої статті 96-2 Кримінального кодексу України.
Відповідно до ч. 1 ст. 96-1 КК України спеціальна конфіскація полягає у примусовому безоплатному вилученні за рішенням суду у власність держави грошей, цінностей та іншого майна у випадках, визначених цим Кодексом, за умови вчинення умисного злочину або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого Особливою частиною цього Кодексу, за які передбачено основне покарання у виді позбавлення волі або штрафу понад три тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а так само передбаченого частиною першою статті 150, статтею 154, частинами другою і третьою статті 159-1, частиною першою статті 190, статтею 192, частиною першою статей 204, 209-1, 210, частинами першою і другою статей 212, 212-1, частиною першою статей 222, 229, 239-1, 239-2, частиною другою статті 244, частиною першою статей 248, 249, частинами першою і другою статті 300, частиною першою статей 301, 302, 310, 311, 313, 318, 319, 362, статтею 363, частиною першою статей 363-1, 364-1, 365-2 цього Кодексу.
Частиною 1 ст. 96 КК України передбачено, що спеціальна конфіскація застосовується у разі, якщо гроші, цінності та інше майно: 1) одержані внаслідок вчинення злочину та/або є доходами від такого майна; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення злочину, фінансування та/або матеріального забезпечення злочину або винагороди за його вчинення; 3) були предметом злочину, крім тих, що повертаються власнику (законному володільцю), а у разі, коли його не встановлено, - переходять у власність держави; 4) були підшукані, виготовлені, пристосовані або використані як засоби чи знаряддя вчинення злочину, крім тих, що повертаються власнику (законному володільцю), який не знав і не міг знати про їх незаконне використання.
Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, які перебувають у власності або володінні, користуванні, розпорядженні підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.
У даному випадку, арешт накладається оскільки є достатні підстави вважати, що грошові кошти, які знаходяться на рахунках вказаних підприємств можуть відповідати критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України. А саме є об`єктом кримінально протиправних дій, а також можуть бути набуті юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Також з огляну на кваліфікацію за ст. 209 КК України в провадженні можливе застосування заходів кримінально правового характеру у вигляді конфіскації майна до юридичної особи. Крім того з огляду на норму ч. 1 ст. 96-1 КК України та санкцію ч. 2 ст.205 та ч. 3 ст. 209 КК України, а також наведене слідчим обґрунтування в провадженні можливе застосування спеціальної конфіскації. Слідчий суддя з метою забезпечення речових доказів, та можливої конфіскації майна, як заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, а також з метою забезпечення спеціальної конфіскації, вважає наявними підстави для накладення арешту на вищевказані кошти, шляхом заборони будь яких видаткових операцій по рахунку, за виключенням видаткових операцій щодо сплати заробітної плати та обов`язкових платежів до державного бюджету зі сплати податків, зборів (обов`язкових платежів), з можливістю зарахування грошових коштів на рахунок.
Разом із тим, клопотання в частині вимог про повідомлення банком правоохоронним органам письмово про суму коштів, що заходяться на цих рахунках, не підлягає задоволенню, оскільки слідчому судді при вирішенні питання про арешт майна не надано відповідних повноважень. Крім того, суддя не приймає до уваги доводи слідчого щодо необхідності накладення арешту на майно з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення, передбаченої п. 4 ч. 2 ст. 170 КПК України, оскільки до матеріалів клопотання не додано доказів, що у справі заявлено цивільний позов, що суперечить вимогам ст. 170 КПК України.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя -
У Х В А Л И В :
Клопотання слідчого слідчої групи Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000449 задовольнити частково.
Накласти у кримінальному провадженні № 0000449 арешт на кошти, які знаходяться на рахунках ТОВ «ЕКСІМБРОКСЕРВІС» () - № НОМЕР_1 від 24.07.2012, № НОМЕР_2 від 24.07.2012, відкритих в філії «Розрахункового центру» ПАТ КБ «Приватбанк» м. Київ (МФО 320649), юридична адреса: м. Київ, проспект Перемоги, буд. 65, в частині видатку коштів, з можливістю зарахування на зазначений рахунок коштів, що надходять, шляхом заборони будь яких видаткових операцій по рахункам, за виключенням видаткових операцій щодо сплати заробітної плати та обов`язкових платежів до державного бюджету зі сплати податків, зборів (обов`язкових платежів), з можливістю зарахування грошових коштів на рахунки.
В іншій частині клопотання відмовити.
Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1