Справа № 286/1301/16-к
У Х В А Л А
23 травня 2016 року м. Овруч
Слідчий суддя Овруцького районного суду в Житомирській області ОСОБА_1 ,
з секретарем ОСОБА_2 ,
з участю прокурора Коростенської місцевої прокуратури Житомирської області ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 ,
ст.слідчого СВ Овруцького ВП Коростенського ВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_6 ,
розглянувши клопотання ст.слідчого СВ Овруцького ВП Коростенського ВП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Коростенської місцевої прокуратури ОСОБА_7 ,
про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Мала Чернігівка Овруцького району, жителя АДРЕСА_1 , з неповною середньою освітою, не працюючого, не одруженого, раніше судимого, судимість не погашена, підозрюваного в скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст. 15 ч.3, 185 ч. 2, 185 ч.2 КК України , -
ВСТАНОВИВ :
Досудовим розслідуванням ОСОБА_4 підозрюється в тому, що будучи неодноразово судимим, останній раз 03.03.2015 Овруцьким районним судом Житомирсдької області за ст.185 ч.3 КК України до 3 років позбавлення волі, звільнившись 19.05.2016 з місць позбавлення волі умовно-достроково, маючи не зняту і не погашену в законному порядку судимість, на шлях виправлення не став, а скоїв повторні кримінальні правопорушення при наступних обставинах.
Так, 21 травня 2016 року, близько 18 години ОСОБА_4 діючи повторно, з метою таємного викрадення чужого майна /крадіжки/, з корисливих спонукань, скориставшись тимчасовою відсутністю власника та сторонніх осіб, підійшов до господарства, належного ОСОБА_8 , що розташоване за адресою: АДРЕСА_2 , де відкривши хвіртку, зайшов на його подвір`я. Після цього ОСОБА_4 обійшов житловий будинок, де з його тильної сторони рукою розбив віконне скло і через отвір, що утворився, проник до спальної кімнати вказаного будинку. Перебуваючи у будинку, ОСОБА_4 пройшов до другої житлової кімнати, де з шафи таємно викрав належне ОСОБА_9 майно, а саме: чоловічу сорочку вартістю 150 грн. та чоловічу теніску вартістю 80 грн.. Потім ОСОБА_4 повернувся до першої житлової кімнати будинку, де з холодильника дістав та з метою таємного викрадення чужого майна, виклав на стіл належні ОСОБА_9 продукти харчування, а саме: шматок сала вагою 250 г по ціні 55 грн. за 1 кг на суму 13,75 грн. та шматок ковбаси «М`ясна гільдія» вагою 200 г по ціні 32 грн. за 1 кг на суму 6,40 грн. Окрім цього, ОСОБА_4 у продовження свого злочинного наміру дістав з шухляди серванту належні ОСОБА_9 пляшку горілки «Хлібний дар» ємністю 0,5 л вартістю 54,90 грн., пляшку ризького чорного бальзаму «BALZAM RIGA» ємністю 0,5 л вартістю 70,60 грн., пляшку оцету «Елітний» ємністю 0,33 л вартістю 35 грн. та скляну банку з розчинною кавою «Якобс» вартістю 53 грн., однак свій злочинний намір не довів до кінця з причин, що не залежали від його волі, не вчинивши при цьому всіх дій, які вважав необхідними для доведення злочину до кінця, так як був виявлений ОСОБА_9 , який зайшов до кімнати будинку.
21 травня 2016 року, близько 19 години ОСОБА_4 , знаходячись у приміщенні під`їзду №3 трьохповерхового житлового будинку в АДРЕСА_3 діючи повторно, з метою таємного викрадення чужого майна /крадіжки/, з корисливих спонукань, скориставшись тимчасовою відсутністю власника та сторонніх осіб, таємно викрав велосипед марки «Тотеm PANTHER» вартістю 1539 грн., належний ОСОБА_10 , чим заподіяв останньому майнову шкоду на вказану суму.
21 травня 2016 року, близько 22 години ОСОБА_4 , перебуваючи в с. Велика Чернігівка Овруцького району, діючи повторно, з метою таємного викрадення чужого майна /крадіжки/, з корисливих спонукань, скориставшись тимчасовою відсутністю власників та сторонніх осіб, підійшов до магазину-кафе « ІНФОРМАЦІЯ_2 », який на праві власності в рівних долях належить ОСОБА_11 та ОСОБА_12 , та рукою розбив віконне скло. Після цього, через отвір, що утворився, намагався проникнути до приміщення вказаного магазину, але свій злочинний намір не довів до кінця з причин, що не залежали від його волі, не вчинивши при цьому всіх дій, які вважав необхідними для доведення злочину до кінця, так як був виявлений і затриманий сторонніми особами.
Враховуючи вищевикладене, 23 травня 2016 року, ОСОБА_4 досудовим слідством було повідомлено про підозру в скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст. 15 ч.3, 185 ч.3, 185 ч.2 КК України.
Слідчий в судовому засіданні клопотання підтримав.
Прокурор просить задовольнити клопотання слідчого у зв`язку з існуванням, визначених ст.177 КПК України, ризиків.
Підозрюваний ОСОБА_4 свою вину в скоєному визнав повністю. Просить не обирати запобіжний захід у вигляді взяття під варту.
Захисник також просить не обирати його підзахисному запобіжний захід у вигляді взяття під варту. Крім того, просить визначити розмір можливої застави.
Дослідивши матеріали, якими обґрунтовано клопотання, та вислухавши думки учасників судового розгляду, слідчий суддя дійшов висновку про задоволення клопотання з наступних підстав.
При обранні запобіжного заходу повинні враховуватись одночасно його мета (ч.1 ст.177 КПК), підстави (ч.2 ст.177 КПК) та інші передбачені законом обставини (ст.178 КПК).
Згідно з ч.2 ст.177 КПК підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст. 15 ч.3, 185 ч. 2, 185 ч.2 КК України, а саме у незакінченому замаху на крадіжку, вчинену повторно та крадіжці, вчиненій повторно.
Причетність ОСОБА_4 до кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст. 15 ч.3, 185 ч. 2, 185 ч.2 КК України, у вчиненні яких йому повідомлено про підозру, крім визнання вини ним особисто, об`єктивно підтверджується також копіями матеріалів кримінального провадження, зокрема протоколами допиту потерпілих.
Відтак, з матеріалів досудового розслідування вбачається наявність обгрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним ОСОБА_4 , кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст. 15 ч.3, 185 ч. 2, 185 ч.2 КК України.
Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Як зазначено в ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.
Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує вимоги п.п.3, 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого (підозрюваного) від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.
Таким чином, при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу щодо підозрюваного слідчий суддя враховує не лише наявність у кримінальному провадженні вагомих доказів обгрунтованої підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст. 15 ч.3, 185 ч. 2, 185 ч.2 КК України, та тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винним у кримінальних правопорушеннях, а також те, що підозрюваний раніше неодноразово судимий, судимість не знята та не погашена, будучи засудженим та звільненим умовно-достроково від відбування покарання, вчинив нові кримінальні правопорушення, тобто на шлях виправлення не став, на виклики до слідчого не з`являється, кратність скоєння правопорушень свідчить про те, що він може знову вчинити нове правопорушення.
До того ж, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, слідчий суддя поряд з цим також враховує особу підозрюваного, його вік, стан здоров`я, міцність соціальних зв`язків (неодружений, відсутність осіб, яких зобов`язаний утримувати згідно Закону), а також факт того, що він не працює, не має постійного джерела прибутку, за місцем реєстрації не проживає, що фактично унеможливлює здійснення за ним контролю з боку слідчого або прокурора у разі обрання більш м`якого запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання, особистої поруки чи домашнього арешту.
З огляду на викладене, слідчий суддя приходить до переконливого висновку, що клопотання слідчого, погоджене з прокурором, необхідно задовольнити, оскільки більш м`які запобіжні заходи, зазначені у ст.176 КПК не зможуть забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, а також запобігти спробам переховуватись від органу досудового розслідування та/або суду та вчинити інше кримінальне правопорушення.
Строк дії ухвали про застосування до підозрюваної запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слід обчислювати з моменту взяття під варту.
Нормами частини 3 ст.183 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави.
Частиною ч.5 ст.182 КПК України встановлено, що розмір застави визначається у межах, щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину від двадцяти до вісімдесяти розмірів мінімальної заробітної плати.
Законом України «Про Державний бюджет України на 2016 рік» встановлено з 1 січня 2016 року мінімальну заробітну плату у розмірі 1378 грн..
При визначенні розміру застави слідчим суддею враховується тяжкість злочину, у якому звинувачується підозрювана особа, її майновий стан, зокрема, відсутність джерела доходу .
Керуючись ст.ст.132, 176, 177, 178, 182, 183, 184, 186, 193, 194, 196, 205, 395 КПК України, слідчий суддя,-
УХВАЛИВ:
Клопотання задовольнити.
Застосувати запобіжний захід - тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Строк дії ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не може перевищувати 60 днів і закінчується «23» липня 2016 року.
У разі внесення застави підозрювана особа звільняється з-під варти і на неї покладаються наступні обов`язки:
- прибувати до слідчого, прокурора, суду за їх вимогою;
- не відлучатися із населеного пункту, в якому вона проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.
- здати на зберігання до Овруцького ВП Коростенського ВП ГУНП в Житомирській області свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Вказані обов`язки покладаються на підозрюваного строком на два місяці з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави.
У разі невиконання підозрюваним зазначених обов`язків, застава звертається в дохід держави.
Ухвала слідчого судді про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до апеляційного суду Житомирської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили після строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала слідчого судді, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Копію ухвали слідчого судді про застосування запобіжного заходу вручити підозрюваному негайно після її оголошення.

Слідчий суддя

ОСОБА_1