Справа № 496/2894/16-к
Провадження № 1-кп/496/224/16
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
05 грудня 2016 року Біляївський районний суд
Одеської області
у складі: головуючого судді ОСОБА_1
при секретарі ОСОБА_2
з участю прокурора ОСОБА_3
захисника ОСОБА_4
обвинуваченого ОСОБА_5
розглянувши у судовому засіданні в залі суду м. Біляївка клопотання прокурора Іллічівської місцевої прокуратури Одеської області про відсторонення від посади та застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно обвинуваченого ОСОБА_5 , за матеріалами кримінального провадження № 0000262, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 29 квітня 2016 року за ч.3 ст. 368 КК України,
В С Т А Н О В И В:
В провадженні суду перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 за ч.3 ст. 368 КК України.
У судовому засіданні від прокурора надійшло клопотання про відсторонення обвинуваченого від посади.
При цьому він посилається на те, що перебуваючи на посаді начальника Біляївського міськрайонного відділу ДВС Головного територіального управління юстиції в Одеській області, ОСОБА_5 вчинив корупційне кримінальне правопорушення, пов`язане безпосередньо з займаною посадою, крім того, використовуючи своє службове становище, може впливати на представника потерпілого ПАТ КБ «Приватбанк» ОСОБА_6 , оскільки на виконанні Біляївського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Одеській області перебувають інші виконавчі провадження, відкриті за ініціативою ПАТ КБ «Приватбанк» або продовжити вчиняти кримінальні правопорушення.
Крім того, від прокурора надійшло клопотання про застосування відносно обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту з покладенням обов`язків, передбачених ч.5 ст. 194 КПК України. Свої вимоги мотивує тим, що 21 травня 2016 року відносно обвинуваченого був застосований запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, строком до 21 липня 2016 року. 19 липня 2016 року продовжено термін дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту. Враховуючи, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років та під час досудового розслідування встановлена наявність ризиків, передбачених п.п.1,3,5 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме: можливість переховуватися від суду, незаконного впливу на потерпілого та свідків, скоєння іншого кримінального правопорушення.
Прокурор у судовому засіданні наполягав на задоволенні клопотань і просив застосувати відносно обвинуваченого запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком на два місяці, а також відсторонити обвинуваченого від посади також на строк два місяці, починаючи з дня винесення ухвали.
Захисник у судовому засіданні не заперечував проти задоволення клопотання про відсторонення від посади, щодо застосування запобіжного заходу просив клопотання залишити без задоволення.
Обвинувачений у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотань.
Згідно ч.1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Згідно ч.3 ст. 194 КПК України слідчий суддя, суд має право зобов`язати підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого органу державної влади, визначеного слідчим суддею, судом, якщо прокурор доведе обставини, передбачені пунктом 1 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктами 2 та 3 частини першої цієї статті.
Прокурор у клопотанні посилається на наявність ризиків, передбачених п.п.1,3,5 ч.1 ст. 177 КПК України. При цьому посилається на ту обставину, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років та під час досудового розслідування встановлена наявність ризиків, передбачених п.п.1,3,5 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме: можливість переховуватися від суду, незаконного впливу на потерпілого та свідків, скоєння іншого кримінального правопорушення.
21 травня 2016 року до обвинуваченого ОСОБА_5 був застосований запобіжний захід у вигляді домашнього арешту. 19 липня 2016 року продовжено термін дії вказаного запобіжного заходу. Обов`язки, які були покладені на обвинуваченого, він виконав, зокрема повідомив про зміну місця проживання. Вагомих доказів, які б підтверджували можливість переховування ОСОБА_5 від суду прокурор не надав. Крім того, ризик незаконного впливу на потерпілого та свідків не знайшов свого підтвердження у судовому засіданні, оскільки і представник потерпілого, і свідки, які є працівниками відділу державної виконавчої служби, вже допитані. Ризик скоєння іншого кримінального правопорушення також у судовому засіданні не доведена.
Тяжкість вчиненого кримінального правопорушення сама по собі не може бути підставою для застосування відносно обвинуваченого міри запобіжного заходу.
Прокурором у судовому засіданні не доведено наявність ризиків, передбачених п.п. 1,3,5 ст. 177 КПК України, як не доведено і неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу.
Виходячи з наведеного, суд вважає, що клопотання прокурора з наведених підстав задоволенню не підлягає, але суд вважає за доцільне, виходячи з положень ч.3 ст. 194 КПК України зобов`язати обвинуваченого з`являтися до суду за кожною вимогою.
Клопотання прокурора про відсторонення обвинуваченого від посади підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Згідно ч.ч. 1,2 ст. 154 КПК України відсторонення від посади може бути здійснено щодо особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину середньої тяжкості, тяжкого чи особливо тяжкого злочину, і незалежно від тяжкості злочину - щодо особи, яка є службовою особою правоохоронного органу. Відсторонення від посади здійснюється на підставі рішення слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження на строк не більше двох місяців. Строк відсторонення від посади може бути продовжено відповідно до вимог статті 158 цього Кодексу.
Відповідно до ч.5 ст. 65 Закону України «Про запобігання корупції» особа, якій повідомлено про підозру у вчиненні нею злочину у сфері службової діяльності, підлягає відстороненню від виконання повноважень на посаді в порядку, визначеному законом.
Виходячи з наведеного, суд вважає, що оскільки ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення у сфері службової діяльності, є підстави для задоволення клопотання.
Керуючись ст.ст. 154, 155, 156 КПК України,
У Х В А Л И В:
Клопотання прокурора Іллічівської місцевої прокуратури Одеської області про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно обвинуваченого ОСОБА_5 залишити без задоволення.
Зобов`язати ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 прибувати до Біляївського районного суду Одеської області (м. Біляївка Одеської області вул. Кіпенко, 1) за кожною вимогою.
Клопотання прокурора Іллічівської місцевої прокуратури Одеської області про відсторонення від посади ОСОБА_5 - задовольнити.
Відсторонити ОСОБА_5 від посади начальника Біляївського міськрайонного відділу Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Одеській області строком на два місяці, а саме: до 05 лютого 2017 року.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Суддя Біляївського районного суду
Одеської області: ОСОБА_1