Провадження № 1-кс/369/2364/15
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К РА Ї Н И

30.09.2015 року Слідчий суддя Києво-Святошинського району Київської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 за участю прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві, клопотання старшого слідчого СВ Києво-Святошинського РВ ГУ МВС України в Київській області ОСОБА_4 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, за матеріалами досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000219 від 04.08.2015, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 4 ст. 368-3 КК України, стосовно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Джулинка, Бершадського району, Вінницької області, громадянина України, українця, освіта вища, працюючого в АГК «Олімпієць», зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, -

В С Т А Н О В И В:

Старший слідчий СВ Києво-Святошинського РВ ГУ МВС України в Київській області ОСОБА_4 звернувся до суду із клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Вимоги клопотання обґрунтовані тим, що 04.08.2015 слідчим СУ ГУМВС України в Київській області внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань про вчинене кримінальне правопорушення № 0000219 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 368-3 КК України та розпочато досудове розслідування.

09.09.2015 прокуратурою Київської області підслідність у вказаному кримінальному провадженні визначена за СВ Києво-Святошинського РВ ГУ МВС України в Київській області.

Встановлено, що 21.07.2015, більш точного часу досудовим розслідуванням не встановлено, в приміщенні АГК «Олімпієць», що знаходиться за адресою: Київська область, с. Софіївська Борщагівка, вул. Пролетарська, 96, ОСОБА_6 , працюючи на посаді юриста АГК «Олімпієць», діючи спільно та за попередньою домовленістю з головою АГК «Олімпієць» ОСОБА_7 , маючи умисел, направлений на незаконне збагачення шляхом отримання неправомірної вимоги для себе, повідомили ОСОБА_8 умови вступу до членів кооперативу для подальшої передачі у користування земельної ділянки під будівництво станції технічного обслуговування на території земельної ділянки кооперативу.

Зокрема, ОСОБА_6 та ОСОБА_7 було повідомлено ОСОБА_8 про необхідність сплати грошових коштів у сумі 10 000 грн. в якості вступного внеску, 20 000 грн. в якості благодійного внеску та 7 000 доларів США в якості неправомірної вигоди, повідомивши, що в разі несплати даних коштів питання щодо вступу ОСОБА_9 до членів кооперативу вирішуватися не буде або буде вирішено негативно для останнього.

В подальшому, ОСОБА_6 , діючи спільно та за попередньою змовою з ОСОБА_7 , з метою подальшого отримання для себе неправомірної вигоди, під час спілкування із ОСОБА_9 повідомили останньому про те, що при умові надання ним неправомірної вигоди, вони винесуть питання щодо вступу останнього до членів кооперативу на засідання правління АГК «Олімпієць», гарантувавши при цьому позитивне вирішення даного питання.

На виконання вказаної домовленості, 21.08.2015, в приміщенні АГК «Олімпієць», що за адресою: Київська область, с. Софіївська Борщагівка, вул. Пролетарська, 96, ОСОБА_7 було скликано збори членів правління кооперативу, на засіданні якого ОСОБА_6 переконав правління у вигідності позитивного вирішення питання щодо прийняття ОСОБА_9 до членів кооперативу та передачі останньому земельної ділянки для будівництва станції технічного обслуговування на території АГК «Олімпієць».

Після цього, ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , діючи спільно, за попередньою змовою, реалізовуючи свій умисел, направлений на незаконне збагачення шляхом отримання неправомірної вигоди, почали наполягати на передачі їм ОСОБА_9 неправомірної вигоди у сумі 7 000 доларів США в обмін та підготовлений та підписаний протокол засідання членів правління АГК «Олімпієць» від 21.08.2015, чим створили умови, за яких останній був змушений виконати вимогу ОСОБА_7 та ОСОБА_6 .

В подальшому між ОСОБА_7 , ОСОБА_6 та ОСОБА_8 було визначено суму неправомірної вигоди, яку останній повинен був їм передати, у розмірі 160 000 грн.

Після цього, 28.09.2015, приблизно о 14 год. 55 хв., перебуваючи в приміщенні кафе «Райський Яр» за адресою: АДРЕСА_2 , ОСОБА_7 , діючи спільно та за попередньою змовою з ОСОБА_6 , отримали від ОСОБА_8 неправомірну вигоду у сумі 160 000 грн. та передали останньому протокол засідання членів правління АГК «Олімпієць» від 21.08.2015, згідно з яким ОСОБА_9 прийнято до членів кооперативу та надано останньому земельну ділянку для будівництва станції технічного обслуговування на території АГК «Олімпієць», а також перепустку, яка дає можливість безперешкодно в`їжджати на територію кооперативу, та посвідчення члена кооперативу АГК «Олімпієць».

28.09.2015 о 14 год. 57 хв. ОСОБА_6 затриманий відповідно до вимог ст. 208 КПК України.

29.09.2015 слідчим за погодженням з прокурором ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 368-3 КК України.

У вчиненні даного злочину підозрюється: ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець с. Джулинка, Бершадського району Вінницької області, громадянин України, українець, освіта вища, працюючий в АГК «Олімпієць», зареєстрований та проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий.

Вина ОСОБА_6 повністю доведена та підтверджується зібраними доказами: повідомленням про підозру ОСОБА_6 від 29.09.2015; протоколом прийняття заяви від ОСОБА_8 про вчинення кримінального правопорушення директором гаражного кооперативу «Олімпієць» ОСОБА_7 та юристом кооперативу ОСОБА_6 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_8 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 ; протоколом огляду від 28.09.2015, яким оглянуто місце вчинення злочину в ресторані «Райський яр», вилучені в присутності ОСОБА_6 грошові кошти, речі та документи, що мають значення для досудового розслідування у даному кримінальному провадженні; протоколом огляду від 28.09.2015, яким оглянута місцевість та вилучені предмети, речі та документи, що мають значення для досудового розслідування у даному кримінальному провадженні; протоколом огляду від 28.09.2015, в ході якого оглянута місцевість на території автогаражного кооперативу «Олімпієць» та вилучені речі, що мають значення для досудового розслідування в даному кримінальному провадженні; протоколом обшуку від 28.09.2015 приміщення автогаражного кооперативу «Олімпієць», під час якого вилучені речі та документи, що мають значення для досудового розслідування у даному кримінальному провадженні; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_12 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_13 .

Враховуючи те, що підозрюваний ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, санкція якого передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до семи років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, з конфіскацією майна та зі спеціальною конфіскацією, тому існують ризики, що останній може переховуватися від органу досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, інших працівників та членів АГК «Олімпієць» та на іншого підозрюваного ОСОБА_7 у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчиняти інше кримінальне правопорушення.

Згідно вимог ч.1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а підставою застосування щодо нього запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення та наявність ризиків, які дають підстави вважати, що ОСОБА_6 може здійснити дії, передбачені п.п.1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

За таких обставин орган досудового розслідування приходить до висновку що не застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не забезпечить належної процесуальної поведінки підозрюваного ОСОБА_6 .

Тому слідчий просив суд застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у Київському слідчому ізоляторі Управління Державно пенітенціарної служби України в м. Києві та Київській області.

ОСОБА_6 в судовому засіданні клопотання не визнав, заперечував проти задоволення клопотання.

Захисник в судовому засіданні клопотання не визнав, заперечував проти задоволення клопотання, просив суд обрати підозрюваному міру запобіжного заходу не пов`язану з триманням під вартою.

Прокурор та слідчий в судовому засіданні просили суд задовольнити клопотання в повному обсязі.

Вислухавши доводи та пояснення підозрюваного, доводи прокурора слідчого щодо неможливості застосування більш м`якого запобіжного заходу, дослідивши подані матеріали, дослідивши наявні ризики, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_7 може переховуватися від слідства та суду, цим самим перешкоджати встановленню істини по справі, суд приходить до висновку про необхідність задовольнити клопотання та застосувати відносно підозрюваного запобіжний захід у виді тримання під вартою.

За змістом ст. 177 Кримінального процесуального кодексу України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Положеннями ст. 178 Кримінального процесуального кодексу України визначено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Відповідно до ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований окрім, як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до трьох років, виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього кодексу, буде доведено, що цій особі повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину.

Винність підозрюваного ОСОБА_6 у вчиненні даного кримінального правопорушення підтверджується доданими до клопотання матеріалів справи.

Беручи до уваги те, що підозрюваний ОСОБА_7 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі.

При цьому суд, оцінює всі обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу визначені в ст. 178 КПК України, в тому числі вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_6 у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК України) тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
Вказані обставини виключають об`єктивну можливості щодо застосування до підозрюваного такого виду запобіжного заходу як особисте зобов`язання або іншого більш м`якого запобіжного заходу.
За змістом ч.ч. 1, 2 ст. 197 Кримінального процесуального кодексу України, строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів. Строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого, - з моменту затримання. У строк тримання під вартою включається час перебування особи в медичному закладі під час проведення стаціонарної психіатричної експертизи. У разі повторного взяття під варту особи в тому ж самому кримінальному провадженні строк тримання під вартою обчислюється з урахуванням часу тримання під вартою раніше.

За таких обставин клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає задоволенню.

Між тим, відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених цим Кодексом.

Отже, задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному розмір застави.

Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів мінімальної заробітної плати.
У виключних випадах, якщо слідчий суддя, суд, встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого, або особливо тяжкого злочину, покладених на нього обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує 80 чи 300 розмірів мінімальної заробітної плати відповідно.
При визначенні розміру застави суд враховує дані про особу підозрюваного ОСОБА_6 , його вік, його сімейний стан, соціальні зв`язки, майновий стан, обставини кримінального правопорушення, у вчиненні якого він підозрюється, а також те, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке віднесено до категорії тяжких.
Крім того, суд приймає до уваги і практику Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що суд своїм рішенням повинен забезпечити не лише права підозрюваного, але й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства. У зв`язку з викладеним суд приходить до висновку про доцільність визначити ОСОБА_6 , як альтернативу застосованому щодо нього запобіжному заходу у вигляді тримання під вартою заставу, розмір якої перевищує 80 розмірів мінімальної заробітної плати, а саме в розмірі 170 мінімальних розмірів заробітної плати (1218*170), що становить 207 060,00 грн., оскільки саме такий розмір застави є достатнім для забезпечення виконання підозрюваним процесуальних обов`язків і таким, що не суперечить положенням ч. 5 ст. 182 КПК України та вимогам ст. ст. 178, 182, 183 КПК України, позиції Європейського суду з прав людини, відповідно до якої сума застави повинна визначатись тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави у випадку ухилення від слідства та суду, буде достатнім стимулюючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу бажання порушувати покладені на нього процесуальні обов`язки.
Окрім цього, застосовуючи щодо підозрюваного альтернативний запобіжний захід у виді застави, який може бути ним внесений, суд вважає за необхідне відповідно до ч.5 ст.194 КПК України покласти на нього такі обов`язки: не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований без дозволу, слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора, суд про зміну свого місця проживання; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Згідно ч. 6 ст. 194 КПК України зазначені обов`язки покладаються на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 4 ст. 202 КПК підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання цього підозрюваного під вартою.
Враховуючи викладене, керуючись ст. 29 Конституції України, ст.ст. 177, 178, 182, 183, 184,193,194, 196, 197, 202, 205, 309 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :

Клопотання - задовольнити.

Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у Київському слідчому ізоляторі Управління Державної пенітенціарної служби України в м. Києві та Київській області на 60 діб, тобто до 26 листопада 2015 року включно.

Одночасно визначити ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 207 060,00 грн. (двісті сім тисяч шістдесят) грн., яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на наступний депозитний рахунок Києво-Святошинського районного суду Київської області :

Код 02892161

Банк ГУ ДКСУ в Київській області

Код банку 821018

Дебет рахунку № 2053

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент часу внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

Роз`яснити підозрюваному, що у разі внесення застави, оригінали документів з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок Києво-Святошинського районного суду Київської області коштів має бути наданий уповноваженій службовій особі СІЗО Державного департаменту України з питання виконання покарань в м. Києві та Київській області.

Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа СІЗО Державного департаменту України з питання виконання покарань в м. Києві та Київській області негайно має здійснити розпорядження про звільнення підозрюваного який вніс заставу з-під варти та повідомити усно і письмово прокурора прокуратури Києво-Святошинського району Київської області ОСОБА_3 та слідчого суддю Києво-Святошинського районного суду Київської області.

За умови внесення застави покласти на підозрюваного, який вніс таку заставу наступні обов`язки: без дозволу слідчого, прокурора чи суду, котрі будуть здійснювати розслідування чи розгляд по суті кримінального провадження щодо нього не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований та проживає; повідомляти слідчого, прокурора чи суду, котрі будуть здійснювати розслідування чи розгляд по суті кримінального провадження щодо нього про зміну свого місця проживання та місця роботи; утримуватися від спілкування із потерпілими та свідками у кримінальному провадженні, здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний, який вніс таку заставу вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Київської області протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1