Справа № 204/4876/15-к
Провадження № 1-кп/204/348/15
У Х В А Л А
про призначення кримінального провадження до судового розгляду
20 листопада 2015 року Красногвардійський районний суд м. Дніпропетровська у складі:
головуючого: судді ОСОБА_1
при секретарі: ОСОБА_2
за участю прокурора: ОСОБА_3
захисника: ОСОБА_4
З прокуратури Красногвардійського району м. Дніпропетровська надійшов затверджений старшим прокурором цієї прокуратури ОСОБА_3 обвинувальний акт за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні злочинів, передбачених ч. 1 ст. 309, ч. 2 ст. 309 КК України.
В підготовчому судовому засіданні прокурор та захисник вважали можливим призначити судовий розгляд.
Обвинувачений ОСОБА_6 заперечував проти призначення кримінального провадження до судового розгляду.
Заслухавши учасників судового провадження, вивчивши обвинувальний акт, суд вважає, що кримінальне провадження підлягає призначенню до судового розгляду з наступних підстав:
Обвинувальний акт складено у відповідності до вимог кримінального процесуального законодавства, при його затвердженні прокурором дотримані вимоги закону. Кримінальне провадження підсудне Красногвардійському районному суду м. Дніпропетровська. Підстав для закриття кримінального провадження не вбачається.
Крім того, прокурор у підготовчому судовому засіданні заявив клопотання про обрання відносно обвинуваченого ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. В обґрунтування зазначеного клопотання прокурор зазначив, що ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні двох злочинів середньої тяжкості, не має визначеного місця проживання, а також тривалий час переховувався від суду, у зв`язку з чим був оголошений у розшук. Таким чином, на думку прокурора, існує ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме ризик переховування ОСОБА_6 від суду.
Захисник ОСОБА_4 заперечувала проти задоволення клопотання прокурора, оскільки тримання під вартою є дуже суворим запобіжним заходом.
Обвинувачений ОСОБА_6 заперечував проти задоволення клопотання прокурора.
Вислухавши учасників судового провадження з приводу запобіжного заходу, вивчивши матеріали кримінального провадження, суд виходить з наступного:
Згідно п. 3 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених ст. 177 КПК України, буде доведено, що перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду.
ОСОБА_6 обвинувачується у вчиненні двох злочинів середньої тяжкості, не має визначеного місця проживання, а також тривалий час переховувався від суду, у зв`язку з чим ухвалою Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 22 жовтня 2015 року оголошений у розшук. Запобіганню ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме ризику переховування ОСОБА_6 від суду, не може бути забезпечено іншим запобіжним заходом, окрім тримання під вартою.
Таким чином, клопотання прокурора про обрання відносно обвинуваченого ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підлягає задоволенню.
Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом. В ухвалі суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання.
При цьому згідно п. 1 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, обвинуваченої у вчиненні злочину середньої тяжкості, визначається у межах від одного до двадцяти розмірів мінімальної заробітної плати.
Суд визнає за необхідне визначити заставу, достатню для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язку прибувати за кожною вимогою до суду, а саме у сумі десяти розмірів мінімальної заробітної плати.
Одночасно з тим суд визнає за необхідне роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_6 наслідки невиконання ним обов`язку прибувати за кожною вимогою до суду відповідно до положень частин 7-11 статті 182 КПК України.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 177, 178, 182, 183, 193-194, 314-316 КПК України, суд
Кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні злочинів, передбачених ч. 1 ст. 309, ч. 2 ст. 309 КК України, призначити до судового розгляду у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська, за адресою: м. Дніпропетровськ, пр. Пушкіна, 77-Б, на 16.00 годин у 10 грудня 2015 року.
Клопотання прокурора про обрання відносно обвинуваченого ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.
Обрати відносно ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком дії до 16 січня 2016 року, взявши його під варту в залі суду.
Визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим ОСОБА_6 його процесуальних обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі десяти мінімальних розмірів заробітної плати.
Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_6 наслідки невиконання ним обов`язку прибувати за кожною вимогою до суду відповідно до положень частин 7-11 статті 182 КПК України, а саме:
«Підозрюваний, обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. Питання про звернення застави в дохід держави вирішується слідчим суддею, судом за клопотанням прокурора або за власною ініціативою суду в судовому засіданні за участю підозрюваного, обвинуваченого, заставодавця, в порядку, передбаченому для розгляду клопотань про обрання запобіжного заходу. Неприбуття в судове засідання зазначених осіб, які були належним чином повідомлені про місце та час розгляду питання, не перешкоджає проведенню судового засідання. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу. Застава, що не була звернена в дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.»
В судове засідання доставити обвинуваченого, а також викликати захисника та прокурора.
Копію ухвали вручити учасникам судового провадження.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1