Справа № 361/2647/15-к
Провадження № 1-кп/361/180/15
У Х В А Л А
ПІДГОТОВЧОГО СУДОВОГО ЗАСІДАННЯ
=========================================================================
6 травня 2015 року Броварський міськрайонний суд Київської області у складі :
головуючого, судді - ОСОБА_1
суддів - ОСОБА_2 , ОСОБА_3
при секретарі - ОСОБА_4
з участю: прокурора - ОСОБА_5
захисника - ОСОБА_6
представника потерпілого - ОСОБА_7
у вчинені кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.289, ч.3 ст.185, ч.3 ст.185, ч.2 ст.296, ч.3 ст.289, ч.3 ст.289 та ч.2 ст.186 КК України,
08.04. 2015 року до Броварського міськрайонного суду Київської області надійшли матеріали кримінального провадження про обвинувачення ОСОБА_8 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.289, ч.3 ст.185, ч.3 ст.185, ч.2 ст.296, ч.3 ст.289, ч.3 ст.289 та ч.2 ст.186 КК України, які складаються з обвинувального акта, реєстру матеріалів досудового розслідування, розписок про отримання копії обвинувального акта і реєстру матеріалів досудового розслідування, отриманих підозрюваним та іншими документами.
Запобіжний захід щодо ОСОБА_8 не обирався.
В судове засідання прибули прокурор, обвинувачений ОСОБА_8 , представник потерпілого
ТОВ «Видавництво Генеза»
Потерпілі ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 в судове засідання не прибули, в повідомили в телефонному режимі про можливість проведення підготовчого засідання без їх участі.
В підготовчому судовому засіданні прокурор вказав, що обвинувальний акт відповідає чинному законодавству, провадження можливо призначити до судового розгляду.
Овинувачений ОСОБА_8 , його захисник та представник потерпілого також не заперечували проти цього .
Будь-яких клопотань від учасників підготовчого судового засідання не поступило.
Заслухавши в підготовчому судовому засіданні думку сторін суд вважає, що обвинувальний акт підлягає поверненню прокурору, виходячи з наступного.
Згідно до вимог ст.314ч.3п.3 КПК України, суд в підготовчому судовому засіданні має право повернути обвинувальний акт прокурору, якщо він не відповідає вимогам цього Кодексу.
Відповідно до ст.291ч.2п.5 КПК України обвинувальний акт має містити виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті(частини статті) закону України про кримінальну відповідальність та формулювання обвинувачення.
Аналіз змісту обвинувального акту указує на те, що при складанні обвинувального акту прокурором не було дотримано цих вимог закону, оскільки направлений прокурором обвинувальний акт не містить у собі належним чином сформульованого обвинувачення.
Так, обвинувальний акт, який складений слідчим і затверджений прокурором, містить у собі лише фактичні обставини щодо семи кримінальних правопорушень, які встановлені слідчим під час досудового розслідування, без вказівки на конкретну правову кваліфікацію дій ОСОБА_8 кожного з семи епізодів інкримінованих йому протиправних дій.
Залишивши поза увагою відсутність висунутого конкретного бвинувачення щодо ОСОБА_8 , прокурор порушив вимоги чинного законодавства, оскільки відсутність висунутого конкретного обвинувачення порушує гарантовані законом процесуальні права обвинувачених, в тому числі і право на захист.
Крім того, як вбачається з обвинувального акту, на час вчинення інкримінованих йому дій, ОСОБА_8 , був неповнолітній, однак відомості про забезпечення його права на захист, як це передбачено ч.2 ст.52 КПК України в обвинувальному акті та додатках до нього відсутні.
Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачено те, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.
Європейський суд з прав людини у справі «Абрамян проти Росії» від 09 жовтня 2008 року, зазначив, що у тексті підпункту «а`п.3ст.6 Конвенції вказано на необхідність приділяти особливу увагу роз`ясненню «обвинувачення» особі, стосовно якої порушено кримінальну справу. Деталі вчинення злочину можуть відігравати вирішальну роль під час розгляду кримінальної справи, оскільки саме з моменту доведення їх до відома підозрюваного він вважається офіційно письмово повідомленим про фактичні та юридичні підстави пред`явленого йому обвинувачення (див. рішення від 19 грудня 1989 року у справі «Камасінскі проти Австрії», п. 79). Крім того, Європейський суд з прав людини нагадує, що положення підпункту «а» п.3 ст.6 Конвенції необхідно аналізувати у світлі більш загальної норми про право на справедливий судовий розгляд, гарантоване п.1 цієї статті. У кримінальній справі надання повної, детальної інформації щодо пред`явленого особі обвинувачення та, відповідно, про правову кваліфікацію, яку суд може дати відповідним фактам, є важливою передумовою забезпечення справедливого судового розгляду (див.: рішення від 25 березня 1999 року у справі «Пелісьє та Сассі проти Франції», п.52; рішення від 25 липня 2000 року у справі «Матточіа проти Італії», п.58; рішення від 20 квітня 2006 року у справі «І.Н. та інші проти Австрії», п.34).
Справедливість під час провадження у справі необхідно оцінювати, беручи до уваги розгляд справи в цілому (див. рішення від 1 березня 2001 року у справі «Даллос проти Угорщини» п.47). Крім того, право бути поінформованим про характер і причини обвинувачення потрібно розглядати у світлі права обвинуваченого мати можливість підготуватися до захисту, гарантованого підпунктом «b» п.3 ст.6 Конвенції (див. зазначені рішення у справі «Пелісьє та Сассі проти Франції», п.54, а також «Даллос проти Угорщини», п.47).
Із урахуванням викладеного, суд звертає увагу на те, що розгляд кримінального провадження за відсутності висунутого конкретного обвинувачення та при порушенні права на захист обвинуваченого суттєво утруднює з`ясування судом обставин і робить неможливим здійснення ОСОБА_8 захисту своїх прав.
Таким чином, на думку суду, неналежне виконання уповноваженими особами вимог ст.291 КПК України унеможливлює призначення кримінального провадження до судового розгляду, в зв`язку з чим обвинувальний акт слід повернути прокурору для усунення виявлених недоліків при його складанні.
На підставі викладеного, керуючись ст.314, 315, 372 КПК України, суд, -
У Х В А Л И В:
Зобов`язати прокурора усунути вказані недоліки протягом 30 діб з дня проголошення ухвали.
Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Київської області через Броварський міськрайонний суд протягом семи днів з дня її оголошення.
Головуючий ОСОБА_1
Судді: ОСОБА_2
ОСОБА_3