УХВАЛА
Іменем України

31.07.2015 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

з участю сторін кримінального провадження:

слідчого ОСОБА_3 ,прокурора прокуратури м. Житомира ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий звернувся з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_5 .

В обґрунтування заявленого клопотання зазначає, що 22.02.2014 року близько 22.30 години ОСОБА_7 разом з ОСОБА_5 перебували за адресою: АДРЕСА_1 . Перебуваючи за вказаною адресою зазначені особи, безпричинно, з хуліганських спонукань, зневажаючи загально прийнятими правилами та нормами поведінки у суспільстві, грубо порушуючи громадський порядок з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалось особливою зухвалістю, діючи групою осіб вступили в словесний конфлікт з громадськими помічниками ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та працівниками УДАІ УМВС в Житомирській області ОСОБА_10 та ОСОБА_11 , які в цей час здійснювали авто-патрулювання дорожнього руху на службовому автомобілі «Volkswagenn Passat l.8», д.н.з. НОМЕР_1 .

В ході грубого порушення громадського порядку ОСОБА_5 , який утримував при собі предмет спеціально пристосований для нанесення тілесних ушкоджень, а саме металевий ланцюг, поводячи себе нахабно та зухвало, в присутності ОСОБА_7 , підійшов до громадського помічника ОСОБА_8 кулаком руки наніс один удар в обличчя останньому, від якого ОСОБА_8 впав на землю, а ОСОБА_5 не припиняючи свої хуліганські дії, наніс в область голови ОСОБА_8 , ще два удари металевим ланцюгом, який був спеціально пристосований для нанесення тілесних ушкоджень.

У свою чергу ОСОБА_7 підтримуючи хуліганські дії невстановленої слідством особи, грубо порушуючи громадський порядок, з мотивів явної неповаги до суспільства, поводячи себе нахабно та зухвало також безпричинно наніс два удари правою ногою ОСОБА_8 , перший удар в область тулуба, другий удар в область обличчя.

В результаті хуліганських дій ОСОБА_5 та ОСОБА_7 потерпілому ОСОБА_8 , згідно висновку експерта, були заподіяні тілесні ушкодження у вигляді 9 забійних ран на чолі зліва, які відносяться до легких тілесних ушкоджень з короткочасним розладом здоров`я.

Тілесні ушкодження у вигляді: косого перелому основи проксимальної фаланги 5-го пальця, які відноситься до тілесного ушкодження середнього ступеню тяжкості, як таке, що не є небезпечним для життя, але призвело до довготривалого розладу здоров`я. Тілесні ушкодження у вигляді: перелому тіла нижньої щелепи зліва, перелому лівої гілки нижньої щелепи з переходом на вінцевий відросток без зміщення, які відносяться до тілесних ушкоджень середнього ступеню тяжкості, як такі, що не є небезпечними для життя, але призвели до довготривалого розладу здоров`я.

В подальшому у даний конфлікт втрутилися працівники УДАІ УМВС в Житомирській області ОСОБА_12 , ОСОБА_11 та ОСОБА_9 з метою припинити хуліганські дії ОСОБА_7 та ОСОБА_5 .

Однак ОСОБА_5 в присутності ОСОБА_7 , не припиняючи свої хуліганські дії, зневажаючи загальноприйнятими нормами поведінки в громадському місці, діючи групою осіб почав висловлюватись брутальною лайкою в сторону вказаних працівників УДАІ УМВС в Житомирській області та підійшовши до старшого інспектора взводу супроводження УДАІ при УМВС України в Житомирській області ОСОБА_11 , який перебував при виконані службових обов`язків пов`язаних з регулюванням дорожнього руху, наніс два удари кулаком правої руки в область голови, в результаті чого заподіяв останньому садно на обличчі, правій кисті, які відносяться до легкого тілесного ушкодження без короткочасного розладу здоров`я.

У подальшому ОСОБА_5 в присутності ОСОБА_7 , продовжуючи свої хуліганські дії, предметом спеціально заготовленим для нанесення тілесних ушкоджень, а саме: металевим ланцюгом почав вдаряти по поверхні автомобіля марки «Volkswagen Passat l.8» д.н.з. НОМЕР_1 , тим самим спричинивши пошкодження: вітрового скла, скла передніх лівих дверцят, скла задніх лівих дверцят, деформацію бокових верхніх правих дверцят, деформацію задніх лівих дверцят, деформацію капоту, деформацію правого заднього крила та пошкодження ручки правих задніх дверцят, пошкодження лаково-фарбового покриття панелі даху, заподіявши матеріальної шкоди 10870 грн. 96 коп.

Після чого ОСОБА_5 почав втікати від працівників міліції та останнього намагався зупинити громадський активіст ОСОБА_13 , якій заступив на спільне патрулювання разом з працівникам ДАІ, а саме схопив правою рукою та розвернув до себе обличчям.

В цей же день, час, місці та за вказаних обставин ОСОБА_5 , тримаючи в руці металевий ланцюг, який був спеціально пристосований для нанесення тілесних ушкоджень, та усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій та передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки, умисно наніс один удар в область голови ОСОБА_14 , чим спричинив останньому тілесні ушкодження у вигляді відкритої черепно-мозкової травми, забою головного мозку, вдавленого перелому лобної кістки зліва, забійної рани лівої лобно-тім`яної ділянки та відносяться до тяжких тілесних ушкоджень.

Своїми умисними діями, які виразилися в грубому порушенні громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжувалися особливою зухвалістю, вчиненими із застосуванням предмета заздалегідь заготовленого для нанесення тілесних ушкоджень, ОСОБА_5 скоїв кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 296 КК України (хуліганство).

Своїми умисними діями, які виразились в умисному заподіянні працівникові правоохоронного органу легких тілесних ушкоджень у зв`язку з виконанням цим працівником службових обов`язків, ОСОБА_5 скоїв кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 345 КК України.

Своїми умисними діями ОСОБА_5 вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч.1 ст.121 КК України, яке виразилось в умисному заподіянні тілесних ушкоджень, які відносяться до категорії тяжкого тілесного ушкодження, тобто умисного тілесного ушкодження, небезпечного для життя в момент заподіяння.

29.04.2014, по даному факту в Єдиному реєстрі досудових розслідувань зареєстровано провадження та розпочато досудове розслідування за ст. 121 ч. 1 КК України.

30.03.2015 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю м. Житомира, українцю, громадянину України, не працюючому, проживаючому за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимому, оголошено підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 121, ч. 4 ст. 296, ч. 2 ст. 345 КК України.

В діях ОСОБА_5 вбачаються ознаки кримінальних правопорушень, відповідальність за вчинення яких передбачена ст. 121, ч. 4 ст. 296, ч. 2 ст. 345 КК України.

У клопотанні слідчий зазначив докази, які свідчать про причетність підозрюваного ОСОБА_5 до вчинення даного кримінального правопорушення.

Враховуючи викладене, слідчий просить обрати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, мотивуючи це тим, що ОСОБА_5 може переховуватися від слідства.
Зазначені обставини, зазначає слідчий, свідчать про наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України. При цьому зазначає, що у ході розслідування не виявлено обставин, які б зумовлювали обрання підозрюваному ОСОБА_5 більш м`якого заходу процесуального впливу.

У судовому засіданні слідчий та прокурор підтримали заявлене клопотання.

Підозрюваний ОСОБА_5 у судовому засіданні визнав свою вину та пояснив, що готовий виконувати всі покладені на нього обов`язки, що від слідства не має наміру приховуватися, що від слідства не переховувався, а чекав повістку від органу досудового слідства.

Захисник підозрюваного проти задоволення клопотання заперечив, посилаючись на те, що прокурором в обґрунтування заявленого клопотання не доведена об`єктивна наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, від слідства підозрюваний не має наміру ухилятися та не має наміру перешкоджати кримінальному провадженню. У зв`язку із викладеним, просив застосувати до підозрюваного запобіжний захід у виді застави.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали кримінального провадження, заслухавши думку слідчого, прокурора, підозрюваного, захисника, свідка, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Згідно ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду.
Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо буде доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Відповідно до ч.ч. 1, 3, 4 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя, суд має право зобов`язати підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого органу державної влади, визначеного слідчим суддею, судом, якщо прокурор доведе обставини, передбачені пунктом 1 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктами 2 та 3 частини першої цієї статті.

Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Згідно ч. 5 ст. 132 КПК України під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно до ст. 84 КПК України доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню. Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.

Під час розгляду клопотання, з урахуванням досліджених матеріалів кримінального провадження встановлена наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним ОСОБА_5 даного кримінального правопорушення.

Разом з тим, слідчим та прокурором не було доведено наявність об`єктивних та обґрунтованих підстав (ризиків), які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний ОСОБА_5 може протягом дії досудового слідства під час перебування на свободі переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, а також не наведено доказів щодо обставин, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
У відповідності із ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі:
1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується;
3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого;
4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців;
5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання;
6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого;
7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого;
8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого;
9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше;
10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення;
11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.
Згідно ч. 1 ст. 94 КПК України слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінює кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.
Проаналізувавши у сукупності матеріали та пояснення сторін кримінального провадження, враховуючи, що кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави, що принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини та що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність застосування до підозрюваного ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою.

Враховуючи можливість підозрюваного внести заставу, слідчий суддя вважає, що для особи підозрюваного застосування саме такого запобіжного заходу є найбільш адекватним та доцільним на даному етапі досудового слідства, оскільки ОСОБА_5 не є небезпечним для суспільства, постійно проживає в одному місці, працює, має сталі соціальні зв`язки, не має наміру ухилятися від досудового слідства та готовий виконувати покладені на нього зобов`язання особистого характеру.
Керуючись ст. ст. 369, 376 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання про обрання щодо підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відмовити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді застави у розмірі 25 (двадцяти п`яти) розмірів мінімальної заробітної плати, що становить 30450 (тридцять тисяч чотириста п`ятдесят) гривень у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самою підозрюваною, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Богунського районного суду міста Житомира.

Підозрюваний або заставодавець не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави зобов`язаний внести кошти на відповідний рахунок або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати документ, що це підтверджує, слідчому, прокурору, суду. Зазначені дії можуть бути здійснені пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави, якщо на момент їх здійснення не буде прийнято рішення про зміну запобіжного заходу.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такі обов`язки:

- прибувати за кожним викликом до слідчого СВ Житомирського МВ УМВС України в Житомирській області, прокурора або суду;

- не відлучатися за межі м. Житомира без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та роботи.

Роз`яснити підозрюваному, що з моменту обрання запобіжного заходу у вигляді застави щодо нього, в тому числі до фактичного внесення коштів на відповідний рахунок, підозрюваний, заставодавець зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави, а також, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, та якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
Звільнити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з-під варти у залі судового засідання.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до апеляційного суду Житомирської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1