Справа № 322/290/14-к
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 травня 2014 року смт. Новомиколаївка

Слідчий суддя Новомиколаївського районного суду Запорізької області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , з участю прокурора ОСОБА_3 , старшого слідчого СВ Новомиколаївського РВ ГУМВС України в Запорізькій області ОСОБА_4 розглянувши клопотання про арешт майна,

в с т а н о в и в:

Старший слідчий СВ Новомиколаївського РВ ГУМВС України в Запорізькій області ОСОБА_4 звернувся до суду із клопотанням, в якому вказує, що в ніч на 04 травня 2014 року двоє не встановлених осіб, через віконній отвір, проникли до будинку, розташованого по АДРЕСА_1 , належного ОСОБА_5 , де відкрито, без застосування насилля, заволоділи грошовими коштами в сумі 500 грн., та двома мобільними телефонами "Nokia", чим заподіяли ОСОБА_5 матеріальний збиток на суму близько 1000 грн.

04 травня 2014 року під час проведення огляду місця події, у вказаному будинку було виявлено та тимчасово вилучено електричний ліхтарик та фрагмент рукавиці.

В клопотанні старший слідчий просить накласти арешт на вказані речі.

Особа, у володінні якої знаходиться майно, зазначене в клопотанні ОСОБА_5 , в судове засідання не з`явилася, в адресованій суду заяві просить клопотання розглянути у її відсутність.

Обговоривши дане клопотання, вислухавши думку прокурора, який клопотання підтримав, вивчивши додані до клопотання матеріали, вважаю його таким, що підлягає задоволенню.

Згідно ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому КПК України порядку. Відповідно до вимог КПК України арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його. Слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є достатні підстави вважати, що вони відповідають критеріям, зазначеним у частині другій статті 167 КПК України.

Із врахуванням положень ч. 2 ст. 167 КПК України арешт може бути накладено на майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) надані особі з метою схилити її до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та (або) матеріального забезпечення кримінального правопорушення чи як винагорода за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) набуті в результаті вчинення кримінального правопорушення, доходи від них, або на які було спрямоване кримінальне правопорушення.

Згідно з витягом із Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження № 0000215, зареєстровано вчинення злочину, передбаченого ч. 3 ст. 186 КК України.

Вказані у клопотанні речі містять на собі сліди злочину, а тому мають суттєве значення для встановлення важливих обставин у кримінальному провадженні. Накладення арешту на майно не потягне за собою негативних наслідків для його володільця. Без накладення арешту на майно існує реальна загроза його втрати.

На підставі вищевказаного, вважаю необхідним накласти арешт на вказане в клопотанні майно.

Керуючись ст. 170, 172, 173 КПК України,

у х в а л и в:

Накласти арешт на електричний ліхтарик та фрагмент рукавиці, які були тимчасово вилучені у будинку, розташованому в АДРЕСА_1 , належному ОСОБА_5 і перебувають у приміщенні Новомиколаївського РВ ГУМВС України в Запорізькій області по вул. Запорізькій, 81 в смт. Новомиколаївка Новомиколаївського району Запорізької області.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Запорізької області протягом п`яти днів з дня її оголошення. Особи, які не були присутні при проголошенні ухвали, можуть її оскаржити протягом п`яти днів з дня отримання її копії.

Слідчий суддя ОСОБА_1