Справа № 544/184/15-к
пров. № 1-кп/544/19/2015
24 лютого 2015 року м. Пирятин
Пирятинський районний суд Полтавської області
у складі: головуючого судді ОСОБА_1 ,
за участі секретаря ОСОБА_2 ,
ОСОБА_3 , народження ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Решетилівка Полтавської області, українця, громадянина України, освіта середня-спеціальна, працюючого диспетчером Гребінківської філії ПАТ Полтаваобленерго, одруженого, має на утриманні неповнолітню дитину, зареєстрованого та мешканця АДРЕСА_1 , невійськовозобов`язаного, раніше не судимого,
якому органами досудового розслідування висунуто підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.125 Кримінального кодексу України (далі КК України),
із участю сторін кримінального провадження з боку обвинувачення: прокурора ОСОБА_4 , потерпілого ОСОБА_5 , із боку захисту: обвинуваченого ОСОБА_3 ,
У С Т А Н О В И В:
Обвинувачений ОСОБА_3 01 січня 2015 року близько 21 години, перебуваючи в будинку громадянина ОСОБА_5 по АДРЕСА_2 , на ґрунті ревнощів умисно наніс декілька ударів кулаками в область обличчя останнього, чим спричинив потерпілому тілесні ушкодження у вигляді перелому кісток носа з вираженою припухлістю, кровопідтіків (як результату загоювання гематом) правої орбітально-підочної ділянки, правої чоло-скроневої ділянки та гематоми лівої вушної раковини з лівою завушною ділянкою, які за ступенем тяжкості відносяться до легких тілесних ушкоджень, що спричинили короткочасний розлад здоров`я.
У судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_3 свою винуватість у скоєнні кримінального правопорушення визнав повністю, щиро розкаявся, просив суворо не карати.
Суд, реалізуючи своє право, передбачене частиною 3 ст. 349 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК) визнає недоцільним дослідження доказів щодо тих обставин, які ніким не оспорюються, ураховуючи, що учасники судового розгляду проти цього не заперечують.
З`ясовано, що учасники судового розгляду правильно розуміють зміст цих обставин і немає сумнівів у добровільності їх позиції, а також їм роз`яснено, що вони в такому випадку будуть позбавлені права оскаржити ці обставини в апеляційному порядку.
Дії обвинуваченого необхідно кваліфікувати за ч. 2 ст. 125 КК, як умисне легке тілесне ушкодження, що спричинило короткочасний розлад здоров`я.
Призначаючи покарання у відповідності зі ст. 65 КК, суд ураховує ступінь тяжкості вчиненого злочину, особу винного та обставину, що пом`якшує покарання.
Обставиною, що пом`якшує покарання обвинуваченого, згідно п. 1 ч. 1 ст. 66 КК, суд визнає його щире каяття.
Ураховується також дані про особу обвинуваченого, який працює, має на утриманні неповнолітню дитину, за місцем проживання та роботи характеризується виключно позитивно, на обліку в лікаря нарколога та психіатра не перебуває, раніше не притягався до адміністративної та кримінальної відповідальності.
Враховуючи наявність обставин, що пом`якшують покарання та істотно знижують ступінь тяжкості вчиненого обвинуваченим ОСОБА_6 злочину, а саме: його щире каяття, відсутність обтяжуючих вину обставин, дані про особу обвинуваченого та конкретні обставини скоєного злочину, суд вважає можливим у відповідності до ст.69 КК України призначити обвинуваченому покарання у виді штрафу, нижче від найнижчої межі, встановленої у санкції, передбаченої ч. 2 ст. 125 КК України.
На думку суду, таке покарання є необхідним та достатнім для його виправлення та попередження нових злочинів.
Запобіжний захід відносно обвинуваченого не обирався.
Потерпілим ОСОБА_5 пред`явлено цивільний позов до обвинуваченого ОСОБА_6 про стягнення з нього 3000 гривень моральної шкоди.
Свої позовні вимоги потерпілий обґрунтовує тим, що унаслідок вчинення кримінального правопорушення йому була спричинена моральна шкода, яка полягає у завданні йому фізичного болю, створенні морального дискомфорту внаслідок його зовнішнього вигляду після побиття, чим було порушено нормальний спосіб його життя, яку він оцінив у 3000 грн.
У судовому засіданні потерпілий свої позовні вимоги підтримав, посилаючись на обставини, викладені в позовній заяві.
Обвинувачений з позовом не погодився, просив відмовити у його задоволенні.
Прокурор заявлений потерпілим цивільний позов не підтримав.
При вирішенні питання цивільного позову суд виходить з наступного.
Відповідно до ч. 1 ст. 128 КПК, особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, має право під час кримінального провадження до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов до підозрюваного, обвинуваченого.
Як передбачено ч. 1 ст. 1177 Цивільного кодексу України (далі - ЦК), шкода, завдана фізичній особі, яка потерпіла від кримінального правопорушення, відшкодовується відповідно до закону.
Відповідно до ч. 1 ст. 1167 ЦК моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.
Суд уважає, що дійсно потерпілому завдана моральна шкода, яка полягає у душевних стражданнях у зв`язку із спричиненими йому тілесними ушкодженнями, у фізичному болю, що він зазнав внаслідок ушкодження його здоров`я, неможливості деякий час вести звичайний спосіб життя, повноцінно працювати.
Як слідує з ч. 1 ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав.
П. 3 ч. 2. ст. 23 ЦК України передбачає, що моральна шкода полягає у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв`язку з протиправною поведінкою щодо неї самої.
Оскільки неправомірними умисними діями обвинуваченого, потерпілому завдана моральна шкода, яка полягає у душевних стражданнях, завданих ушкодженням здоров`я, і ця шкода, на думку суду, підлягає відшкодуванню.
Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення.
При визначенні розміру шкоди враховуються вимоги розумності та справедливості.
Ураховуючи стан здоров`я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих стосунках та глибину душевних страждань потерпілого, майновий стан підсудного, та конкретні обставини справи, зокрема, неправильну поведінку самого потерпілого, що стало причиною завдання йому шкоди, а також вимоги розумності та справедливості, суд визначає розмір такої шкоди в розмірі 500 грн, тому задовольняє позов потерпілого в частині відшкодування моральної шкоди частково.
Речові докази суду не надавалися.
Керуючись ст.ст. 373, 374 КПК, суд -
ОСОБА_3 визнати винним у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 125 КК, призначивши покарання із застосуванням ст.69 КК України у виді штрафу в розмірі 30 (тридцяти) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що на час розгляду справи складає 510 (п`ятсот десять) гривень.
Позов потерпілого ОСОБА_5 задовольнити частково.
Стягнути з ОСОБА_3 , народження ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , на користь ОСОБА_5 , народження ІНФОРМАЦІЯ_2 , мешканця АДРЕСА_2 у відшкодування моральної шкоди кошти в розмірі 500 (п`ятсот ) гривень.
Вирок може бути оскаржений до апеляційного суду Полтавської області через Пирятинський районний суд Полтавської області протягом 30 днів з дня його проголошення.
Вирок суду не може бути оскаржено в апеляційному порядку з підстав заперечення обставин, які ніким не оспорювалися під час судового розгляду і дослідження яких було визнано судом недоцільним відповідно до положень частини третьої статті 349 КПК.
Вирок суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги вирок, якщо його не скасовано, набуває законної сили після розгляду справи.
Учасники судового провадження мають право отримати в суді копію вироку суду.
Копія вироку негайно після його проголошення підлягає врученню обвинуваченому та прокурору.