Справа № 643/6037/26
Провадження № 1-кс/643/2579/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27.03.2026 м. Харків

Слідчий суддя Салтівського районного суду міста Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні зали суду в місті Харкові клопотання прокурора Салтівської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000766, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 23.03.2026 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України,-

встановив:

Слідчим відділом Харківського районного управління поліції №2 ГУ Національної поліції в Харківській області проводиться досудове слідство по кримінальному провадженню № 0000766 від 23.03.2026, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що до Харківського РУП № 2 ГУ НП в Харківській області надійшло повідомлення зі служби "102" про те, що 23.03.2026 о 07:23 год. за адресою: м. Харків, Здоров`я Набережна, неподалік будинку 9, був виявлений труп гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з ознаками насильницької смерті, а саме: множинними ранами голови, тіла та кінцівок (ІКС ІПНП 11996 від 23.03.2026).

В ході розслідування попередньо встановлено, що в ніч з 22.03.2026 на 23.03.2026, точний час не встановлений, ОСОБА_4 прийшов до раніше знайомих ОСОБА_5 та ОСОБА_6 за адресою: АДРЕСА_1 , де останні сумісно вживали спиртні напої, під час вживання яких між ними виник словесний конфлікт який в подальшому переріс у бійку. В ході якої ОСОБА_5 та ОСОБА_6 нанесли останньому множинні удари по голові тулубу та кінцівкам, після чого ОСОБА_4 покинув приміщення вищевказаної квартири та направився за місцем мешкання за адресою: АДРЕСА_2 однак в наслідок спричинених тілесних ушкоджень, останній помер неподалік будинку АДРЕСА_3 , де 23.03.2026 приблизно о 07.00 ранку прохожою було виявлено труп ОСОБА_4 .

Згідно довідки ДСУ «Харківське ОБСМЕ», філія № 2 причиною смерті ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 явились: масивна крововтрата. Множинні відкриті рани голови. Ушкодження внаслідок контакту з тупим предметом, намір не визначений.

З метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення, на підставі ч. 1 ст. 237 КПК України було проведено огляд місця події.

Так, 23.03.2026 у період часу з 11:08 до 12:13 слідчим СВ ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області ОСОБА_7 було проведено огляд місця події відкритої ділянки місцевості, яка розташована в м. Харкові між вулицями Тюрінська будинком 1-Б та Здоров`я набережна будинком 9, де був виявлений труп ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 . Від місця знаходження трупу в напрямку воріт та вздовж бетонного паркану будинку спостерігаються сліди нашарування бурого кольору. Найбільша концентрація плям спостерігається на секції паркану, що безпосередньо примикає до воріт. Вхідні двері до будинку за адресою: АДРЕСА_4 , металеві пофарбовані в темно-коричневий колір. На поверхні дверей, особливо в нижній та середній частині, а також в районі дверної ручки та замка наявні численні нашарування речовини бурого кольору. Зліва від входу до вказаного будинку, на ґрунті виявлено зв`язку ключів з нашаруванням речовини бурого кольору, один з яких золотистого кольору інші два з металу сріблястого кольору, з кільцем та наявним на зв`язці, металевим замочком з нашаруванням РБК.

В ході проведення огляду місця події в присутності понятих було вилучено:

-зв`язку ключів з нашаруванням речовини бурого кольору, один з яких золотистого кольору інші два з металу сріблястого кольору, з кільцем та наявним на зв`язці, металевим замочком з нашаруванням РБК.

-змив речовини бурого кольору на марлевий тампон з поверхні паркану;

-змив речовини бурого кольору з поверхні вхідних дверей на марлевий тампон.

Вищезазначене майно вилучено в ході огляду місця події опечатано в присутності понятих.

Жодних зауважень від учасників огляду місця події не надходило, протокол записано в точній відповідності до проведених дій та отриманих результатів.

Зазначене вилучене майно було визнано речовими доказами у кримінальному проваджені. Вилучені під час огляду, речі мають істотне значення по кримінальному провадженню для встановлення істини по кримінальному провадженню та необхідні для проведення судових експертиз, інших процесуальних дій. У разі повернення речових доказів вони можуть будуть знищенні, зіпсовані та пошкодженні.

Власник вилучено майна, а саме зв`язки ключів наразі встановлюються органом досудового розслідування, про те ймовірно належать трупу ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Прокурор зазначає, що вилучене в ході огляду місця події може бути використано як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а в подальшому буде використаний у кримінальному проваджені в якості речового доказу, повернення якого на теперішній час може привести до втрати речового доказу, з метою забезпечення збереження речового доказу, позбавлення можливості його знищення або переховування.

Прокурор у судове засідання не з`явився, подавши заяву, в якій просив клопотання розглянути за його відсутності та задоволити.

Підстав для визнання явки учасників провадження обов`язковою, слідчий суддя не вбачає, відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України, не прибуття когось із них у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

У зв`язку з розглядом клопотання за відсутності учасників кримінального провадження, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось відповідно до вимог ч. 4 ст. 107 КПК України.

Слідчий суддя, розглянувши клопотання про арешт майна, дослідивши додані до клопотання матеріали, вважає його таким, що підлягає задоволенню.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно абз. 2 ч. 1 ст. 170 КПК України, завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно положень п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, набуті кримінально протиправним шляхом.

Постановою старшого слідчого СВ Харківського РУП № 3 ГУ НП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_8 від 24.03.2026 вилучені речі, а саме:

-зв`язку ключів з нашаруванням речовини бурого кольору, один з яких золотистого кольору інші два з металу сріблястого кольору, з кільцем та наявним на зв`язці, металевим замочком з нашаруванням РБК.

-змив речовини бурого кольору на марлевий тампон з поверхні паркану;

-змив речовини бурого кольору з поверхні вхідних дверей на марлевий тампон -

визнано речовим доказом.

Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Дане клопотання направлено до суду поштою 24.03.2026, тому строк для подачі клопотання прокурором дотримано.

Нормами ст. 22 КПК України врегламентовано, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до норм ст. 23 КПК України, суд досліджує докази безпосередньо. Не можуть бути визнані доказами відомості, що містяться в показаннях, речах і документах, які не були предметом безпосереднього дослідження суду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Стороною обвинувачення доведено, що зазначене в клопотанні прокурора майно має значення для забезпечення даного кримінального провадження. Не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт вказаного майна в подальшому може перешкодити кримінальному провадженню. На виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України, сторона обвинувачення довела слідчому судді необхідність арешту цього майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.

Підставність клопотання про арешт не спростовано, що в подальшому не унеможливлює ставити питання про скасування арешту майна в порядку, визначеному ст. 174 КПК України.

На даний час застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту у вказаний спосіб відповідатиме належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження, не суперечитиме його загальним засадам.

Відповідно до п. 5 ч. 5 ст. 173 КПК України, у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд постановляє ухвалу, в якій серед низки іншого зазначає порядок виконання ухвали із зазначенням способу інформування заінтересованих осіб.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 2, 7, 22, 23, 131-132, 170-175, 309 КПК України, слідчий суддя -

постановив:

Клопотання задоволити.

Накласти арешт шляхом заборони права на відчуження, розпорядження та користування майном, вилученим в ході огляду місця події 23.03.2026 у період часу з 17:30 до 18:45 між вулицями Тюрінська, будинком 1-Б та Набережна Здоров`я, будинком 9 в м. Харкові, а саме:

-зв`язкою ключів з нашаруванням речовини бурого кольору, один з яких золотистого кольору, інші два з металу сріблястого кольору, з кільцем та наявним на зв`язці металевим замочком з нашаруванням РБК;

-змивом речовини бурого кольору на марлевий тампон з поверхні паркану;

-змивом речовини бурого кольору з поверхні вхідних дверей на марлевий тампон.

Зберігання майна, зазначеного у другому абзаці, визначити відповідно до «Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження», який затверджено постановою КМ України від 19.11.2012 № 1104, та «Інструкції про порядок вилучення, обліку, зберігання та передачі речових доказів у кримінальних справах, цінностей та іншого майна органами дізнання, досудового слідства і суду», затвердженої наказом № 51/401/649/471/23/125 від 27.08.2010.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час проголошення ухвали в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1