Справа № 456/1492/26
Провадження № 1-кс/456/355/2026
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 березня 2026 року місто Стрий

Слідчий суддя Стрийського міськрайонного суду Львівської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора Жидачівського відділу Стрийської окружної прокуратури ОСОБА_3 , скаржника ОСОБА_4 , розглянувши матеріали скарги ОСОБА_4 про визнання протиправною бездіяльності уповноваженої особи слідчого відділу ВП № 1 Стрийського районного управління поліції Головного управління національної поліції у Львівській області щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про вчинення кримінального правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

13.03.2026 до Стрийського міськрайонного суду Львівської області надійшла скарга ОСОБА_4 про визнання протиправною бездіяльності уповноваженої особи слідчого відділу ВП № 1 Стрийського районного управління поліції Головного управління національної поліції у Львівській області щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про вчинення кримінального правопорушення.

Скарга обґрунтована тим, що ОСОБА_4 , 21.02.2026 звернувся до відділення поліції N?1Стрийського відділу РУП ГУНП у Львівській області (м. Жидачів) з заявою про вчинення кримінального правопорушення передбаченого ст. 194 КК України, а саме умисне пошкодження майна (поріз шин автомобіля КіА ОРТІМА, д.н.з. НОМЕР_1 ).

За наслідками звернення з приводу поданої ним заяви, 03.03.2026 ОСОБА_4 отримав копію листа за підписом т.в.о. начальника ОСОБА_5 районного управління поліції ГУНП у Львівській області від 03.03.2026 за вих. N?68830-2026 про те, що перевірку за даним фактом припинено у зв?язку з відсутністю складу злочину та з обмеженими термінами розгляду; проведеними заходами встановити невідому особу, яка 21.02.2026 близько 18.00 год., біля будинку, що в м. Жидачів по вул.. Грушевського, 21 пошкодила шини на автомобілі КіА ОРТІМА д.н.з НОМЕР_2 , чим завдала матеріальної шкоди на суму близько 11000 тисяч гривень, не представилось можливим.

Скаржник вважає, що працівниками Слідчого відділу ВП N?l Стрийського районного управління поліції ГУНП у Львівській області було порушено порядок, який встановлений нормами Кримінального процесуального кодексу України, так як слідчим не було проведено жодної слідчої дії. Зокрема, заявника не було викликано на допит та не взято додаткових пояснень щодо обставин події та можливих підозрюваних осіб. Також, слідство проігнорувало факт того, що скаржник є ключовим свідком у кримінальних провадженнях N?0000018 та N? 0000019 (щодо нападу на його батька ОСОБА_6 та мати ОСОБА_7 ). Зазначає, що поріз коліс стався після його заяви про готовність давати свідчення, що вказує на мотив залякування свідка.

Ухвалою від 13.03.2026 слідчим суддею Стрийського міськрайонного суду Львівської області відкрито провадження за скаргою на бездіяльність, призначено справу до розгляду в судовому засіданні. Розгляд скарги відбувся 16.03.2026 за участі скаржника ОСОБА_4 а також прокурора Жидачівського відділу Стрийської окружної прокуратури ОСОБА_3 з оголошенням резолютивної частини та зазначенням, що повний текст ухвали буде складено та оголошено 20.03.2026. У зв`язку з перебуванням слідчого судді у відрядженні 20.03.2026, оголошення повного тексту ухвали відкладено на 17:30 23.03.2026.

В судовому засіданні прокурор Жидачівського відділу Стрийської окружної прокуратури заперечив подану скаргу, наголосив на відсутності складу кримінального правопорушення передбаченого ст. 194 КК України, так як відповідальність за вказаною статтею настає за умисне знищення або пошкодження майна, що заподіяло шкоду у великих розмірах. Так як з поданої скаржником заяви вбачалось завдання йому шкоди в розмірі 11 000,00 грн, який нижче визначеної в примітках ст.185 КК України межі для визначення розміру шкоди за ст. 194 КК України, було прийняте рішення відмовити у внесенні заяви до ЄРДР.

Скаржник в судовому засіданні підтримав доводи скарги, просив задовольнити, наголосив на вимогах ст. 214 КПК України, відповідно до якої відомості про вчинення злочину повинні бути внесенні до ЄРДР невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви. Стверджує, що завдання йому шкоди було вчинено з метою залякування його, як ключового свідка по іншій справі. Також повідомив, що розмір шкоди вищий за той який він вказав працівникам поліції після виклику.Під час ремонту коліс сервісним центром було виявлено порізи також і на інших двох колесах, тобто шкода завдана всім 4-ьом колесам, а тому розмір такої шкоди буде подвоєний. Повідомив, що вартість одного колеса складає орієнтовно 7 000,00 грн, відповідно, чотирьох коліс становитиме 28 000,00 грн.

Слідчий будучи належним чином повідомленим про дату та час розгляду скарги у судове засідання не з`явився, у відповідності до ст.306 ч.3 КПК України це не є перешкодою для розгляду скарги.

Вивчивши скаргу та додані до неї матеріали, заслухавши доводи скаржника, прокурора та слідчого, слідчий суддя дійшов висновку що скарга не підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 303 КПК України встановлений вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 214 КПК України слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування. Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Системний аналіз положень ст. ст. 214, 303 КПК України, свідчить про те, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні.

Відомості, які підлягають внесенню до ЄРДР та їх перелік визначені ч. 5 ст. 214 КПК України, відповідно до положень якої до ЄРДР підлягають внесенню, серед інших відомостей, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлені з іншого джерела.

Відповідно до п. 2.1. Положення «Про Єдиний реєстр досудових розслідувань», затвердженого Наказом Генеральної прокуратури України № 169 від 17.08.2012 року облік кримінальних правопорушень за заявами, повідомленнями, які надійшли прокурору або органу досудового розслідування, або виявленими з інших джерел обставинами, що свідчать про вчинення кримінального правопорушення, здійснюється за дорученням керівника прокуратури або органу досудового розслідування шляхом внесення до Реєстру відомостей, визначених ч. 5 ст. 214 КПК України. Після внесення та перевірки цих даних керівником прокуратури або органу досудового розслідування у Реєстрі автоматично фіксується дата обліку інформації та присвоюється номер кримінального провадження.

Зазначені законодавчі положення свідчать про те, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення. До того ж, підставами вважати заяву чи повідомлення саме про кримінальне правопорушення є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки конкретного кримінального правопорушення. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події кримінального характеру. Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Це є гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Такий висновок узгоджується з положеннями, закріпленими у ст. 2 КПК України, в якій зазначається про те, що завданнями кримінального провадження є не лише захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а й забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Як зазначено у постанові Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 16.05.2019 по справі №761/20985/18 (провадження № 51-8007км18) положеннями ст. 3 КПК визначено, що кримінальне провадження це досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність. Досудове розслідування - це стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується, серед іншого, закриттям кримінального провадження. Якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин.

Отже, ініціювати процедуру кримінального переслідування та застосувати державний механізм для здійснення досудового розслідування доцільно лише у випадку, коли наявні підстави вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення.

Безпідставне відкриття кримінального провадження є недопустимим і може порушувати права конкретних осіб, відносно яких таке провадження ініційоване, а у випадку відсутності самої події кримінального правопорушення, воно буде неефективним з точки зору використання державних ресурсів.

За таких обставин, бездіяльність, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, може мати місце лише у разі надходження заяви про вчинення кримінального правопорушення до суб`єкта, який наділений повноваженнями вносити відомості до ЄРДР; наявність в такій заяві короткого викладу обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведеного заявником; невнесення відомостей за заявою, яка надійшла уповноваженому суб`єкту і містить короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, впродовж 24 годин.

Водночас, заява ОСОБА_4 містить виклад обставин про умисне пошкодження належного йому майна, а саме пошкодження коліс невідомими особами, шляхом порізів, які б могли об`єктивно свідчити, що подане заявником повідомлення про кримінальне правопорушення містить достатні відомості про реальність конкретної події кримінального правопорушення та є суспільно небезпечним. Водночас зі змісту ст. 194 КК України, за якою можна було б кваліфікувати вчинене діяння, вбачається, відповідальність настає, виключно за умисне знищення або пошкодження чужого майна, що заподіяло шкоду у великих розмірах. Водночас, в ч. 3 примітки ст. 185 КК України, визначено, у статтях 185-191, 194 КК України у великих розмірах визнається кримінальне правопорушення, що вчинене однією особою чи групою осіб на суму, яка в двісті п`ятдесят і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян на момент вчинення кримінального правопорушення.

Неоподатковуваний мінімум доходів громадян для кваліфікації дій особи визначається наступним чином.Так, в п. 6 Підрозділу 1 Розділу ХХ Податкового кодексу України визначено, що, в частині кваліфікації адміністративних або кримінальних правопорушень, сума неоподатковуваного мінімуму встановлюється на рівні податкової соціальної пільги, визначеної підпунктом 169.1.1 пункту 169.1 статті 169 розділу IV цього Кодексу для відповідного року. В підпункті 169.1.1. розмір такої соціальної пільги дорівнює 50 відсоткам розміру прожиткового мінімуму для працездатної особи (у розрахунку на місяць), встановленому законом на 1 січня звітного податкового року. Станом на дату звернення з заявою Верховною Радою прийнятий Закон «Про Державний бюджет України на 2026 рік». Він встановлює розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 1 січня 2026 року на рівні 3 328 грн. Таким чином, розмір податкової соціальної пільги з 1 січня 2026 року становить 1 664 грн, а відтак склад кримінального правопорушення за ст. 194 КК України наявний за умови завдання шкоди в розмірі 416 000,00 грн.

Суд звертає увагу, що з заяви поданої ОСОБА_4 не вбачається ознак вчинення будь-якого іншого кримінального правопорушення (часу місця та способу його вчинення).

Вказане дозволяє зробити висновок, що в обставинах викладених скаржником, за яких йому завдано шкоду в розмірі 28 000,00 грн, відсутні ознаки складу злочину передбаченого ст. 194 КК України, відтак слідчий суддя погоджується з доводами прокурора про відсутність правової підстави для виникнення обов`язку вчинити певні дії за такою заявою щодо початку досудового розслідування кримінального провадження відповідно до положень ст. 214 КПК України.

Слід зазначити, що кримінальний процесуальний закон дійсно не вимагає від заявника зазначення в заяві усіх складових злочину. Однак, це не означає, що будь-яка заява про вчинене кримінальне правопорушення виключно з огляду на її назву набуває статусу цього документа і її подання тягне за собою процесуальні наслідки у виді внесення відомостей до ЄРДР.

Слідчий суддя наголошує, що під час розгляду скарги на дії слідчого чи дізнавача по не внесенні відомостей до ЄРДР не здійснюється кваліфікація дій особи та дослідження доказів, такі дії на даному етапі є передчасними.

Водночас, завданням розгляду скарги є перевірка чи наявні в заяві ті чи інші об`єктивні дані свідчать про ознаки певного кримінального правопорушення, а відтак чи є підстави вважати таку заяву чи повідомлення саме заявою чи повідомленням про кримінальне правопорушення. Якщо ж у повідомленнях чи заявах таких ознак немає, то вони не можуть вважатись такими, які підлягають обов`язковому внесенню до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відповідно до ч.1 ст. 307 КПК України за результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора постановляється ухвала згідно з правилами цього Кодексу. Ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: 1) скасування рішення слідчого чи прокурора; 1-1) скасування повідомлення про підозру; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.

За результатами розгляду скарги, з урахуванням наведеного вище, слідчий суддя не вбачає підстав для задоволення скарги ОСОБА_4 щодо визнання протиправною бездіяльності уповноваженої особи слідчого відділу ВП № 1 Стрийського районного управління поліції Головного управління національної поліції у Львівській області щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про вчинення кримінального правопорушення.

Керуючись статтями 214, 303-304, 306, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні скарги ОСОБА_4 про визнання протиправною бездіяльності уповноваженої особи слідчого відділу ВП № 1 Стрийського районного управління поліції Головного управління національної поліції у Львівській області щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про вчинення кримінального правопорушення відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення п`ятиденного строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала слідчого судді, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Повний текст ухвали складено та оголошено 23.03.2026.

Слідчий суддя ОСОБА_8