19.02.2026 Суддя ОСОБА_1
Справа № 644/1628/26
Провадження № 1-кс/644/271/26
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 лютого 2026 року м. Харків

Слідчий суддя Індустріального районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , розглянувши заяву потерпілого ОСОБА_2

про умисне невиконання ухвали суду від 02.01.2026 року,-

У С Т А Н О В И В :

ОСОБА_2 звернувся до слідчого судді Індустріального районного суду м. Харкова із заявою в порядку ст.303 КПК України, в прохальній частині заяви зазначив : потерпілий вимагає: - при розгляді його заяв від 26.01.2026, 28.01.2026, 30.01.2026, 03.02.2026, 05.02.2026, в яких вказане умисну загрозу з боку ВП №1 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області та прокуратури окружной Немишлянський;- присутність на судовому засіданні обов`язкова; - обов`язковий виклик представників поліції та прокуратури; - постанову про відмову він отримав 23.01.2026 року; - згідно ст. 303, 304 КПКУ в строки уклався.

В заяві ОСОБА_2 вказує, що згідно наданих заяв від 26.01.2026, від 28.01.2026, 30.01.2026, 03.02.2026, від 05.02.2026 вказано умисну загрозу з боку посадових осіб ВП №1 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області. Ухвалі чітко вказано внести відомості за його заявою від 23.12.2025 про вчинення злочину. Посадові особи умисне перевищують службові повноваження та владу ст. 365 ККУ. Загроза створена незміною кваліфікацієй кримінального провадження, розгляд повинен проводити слідчій, а не дізнавач згідно до ст.ст. 121, 189, 190, 345, 347, 350, 352, 355 КК. Виникає питання, хто надав право кваліфікувати дане провадження на свій лад. Хто надав право ОСОБА_3 , що це самоуправство поліції та прокуратури. Вважав відсутність представника поліції та прокуратури в судовому засіданні, нагадує, що було зроблено умисне, яке в подальшому стало приводом ушкодження ухвали від 02.01.2026,. за якими статтями відкривати досудове розслідування. ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 принижують повагу, людську гідність, права і свободу, яка має статус ветерана МВС. Також, дані особи поліції зловживають владою та службовим становищем ст.ст. 364, 365 ККУ. Нагадує, що не з`явлення в судове засідання 02.01.2026 р. умисне створені таки дії з боку прокуратури та поліції, умисне порушують кримінальний кодекс України. З корисних понукань, провести геноцид ст. 442 ККУ. Тому посадові особи поліції ОСОБА_4 та ОСОБА_5 надали на розгляд дізнання а не слідству. Дані дії, ще раз нагадує є перевищення службових повноважень та влади за ст.ст. 364, 365, 442 ККУ. Тому при розгляді цих заяв обов`язкова присутність представника поліції та прокуратури.

Перевіривши відповідність заяви вимогам положень ст.ст.303, 304 КПК України слідчий суддя прийшов до наступного висновку.

Порядок оскарження рішень, дій, бездіяльності слідчого, прокурора під час досудового розслідування чітко визначено та регламентовано Главою 26 Кримінального процесуального кодексу України. Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений частиною 1 ст. 303 КПК України.

Частиною 1 ст. 303 КПК України передбачено, що оскарженню підлягають такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора під час досудового провадження, як бездіяльність, що полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 КПК України, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений КПК України строк, вказаний перелік є вичерпним.

Так, визначені у ч. 1 ст. 303 КПК України положення щодо можливості оскарження конкретних рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача, прокурора, не дають жодних підстав для різного (неоднозначного) їх тлумачення.

Зі змісту заяви ОСОБА_2 вбачається, що заявник повідомляє про умисне невиконання ухвали суду від 02.01.2026 року, вважає дії щодо визначення органу досудового розслідування у формі дізнання, а не слідства, перевищенням повноважень, не погоджується із визначенням органу досудового розслідування, як органу дізнання. У вимогах посилається на обов`язкову участь на судовому засіданні представника поліції та прокуратури.

Відповідно до вимог ст. 303 КПК України визначено перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача або прокурора, під час досудового розслідування слідчому судді та даний перелік є вичерпним.

Здійснення судового контролю з боку слідчого судді за діями дізнавача, прокурора щодо правильності правової кваліфікації (у тому числі попередньої кваліфікації при внесенні відомостей заяви про кримінальне правопорушення до ЄРДР) на етапі досудового розслідування до повідомлення особи про підозру процесуальним законом не передбачено. Окрім того, при подачі заяви не зазначено, яка саме постанова про відмову була отримана 23.01.2026 року заявником потерпілим, та чи є вона предметом оскарження. До заяви копія відповідної постанови не долучено.

Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом, що є принципом диспозитивності розгляду.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28 жовтня 1998 року та «Круз проти Польщі» від 19 червня 2001 року.

У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У зв`язку з наведеним, вказані висновки суду не є порушенням права на справедливий судовий захист та не можуть вважатися обмеженням права доступу до суду.

Відповідно до ч.4 ст.304 КПК України, слідчий суддя відмовляє у відкритті провадження за скаргою у разі, якщо скарга подана на рішення, дію чи бездіяльність слідчого чи прокурора, що не підлягає оскарженню.

Відповідно до ч. 4 ст. 304 КПК України слідчий суддя відмовляє у відкритті провадження лише у разі, якщо скарга подана на рішення, дію чи бездіяльність слідчого, прокурора, що не підлягає оскарженню. З урахуванням наведеного, у відкритті провадження за поданою заявою слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись вимогами ст. ст. 303, ч. 4 ст. 304, , 309, 369, 372 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Відмовити у відкритті провадження за заявою потерпілого ОСОБА_2 про умисне невиконання ухвали суду від 02.01.2026 року.

Копію ухвали невідкладно надіслати особі, яка подала заяву.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а якщо ухвалу слідчого судді постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчисляється з дня отримання нею копії судового рішення.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги на судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Повний текст ухвали складено 19.02.2026 .

Слідчий суддя: ОСОБА_1