Справа №504/2089/25
Провадження №1-кс/504/233/25
Доброславський районний суд Одеської області
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26.05.2025с-ще Доброслав

Слідчий суддя Доброславського районного суду Одеської області ОСОБА_1 , за участі секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду № 5 смт. Доброслав, клопотання прокурора Доброславської окружної прокуратури Одеської області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000042, внесеному до ЄРДР 22.05.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До Доброславського районного суду Одеської області надійшло клопотання прокурора Доброславської окружної прокуратури Одеської області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000042, внесеному до ЄРДР 22.05.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України.

Подане клопотання обґрунтоване тим, що СД ВП № 3 Одеського районного управління поліції № 2 ГУ НП в Одеській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000042, внесеному до ЄРДР 22.05.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України, а саме за фактом підроблення документа.

Так досудовим розслідування встановлено, що 21.05.2025 до ЧЧ ВП № 3 ОРУП № 2 ГУНП в Одеській області надійшов рапорт о/у СКП ОСОБА_4 про те, що 21.05.2025 о 10:45 годині, за адресою Одеська обл., Одеський р-н., с. Ілічанка, вул. Нова, поблизу будинку 10, під час перебування на території обслуговування ним було зупинено громадянина ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який дивно себе поводив, та під час перевірки документів, що посвідчують його особу, він надав паспорт громадянина України, на ім`я ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , серія НОМЕР_1 , виданий Миколаївським РСТУДМС України в Одеській області від 29.12.2014, в якому на 1 та 3 сторінці мається кольорова фотокартка гр. ОСОБА_5 , вказаний паспорт громадянина України має ознаки підробки.

В ході огляду місця події 21.05.2025 в період часу з 12:10 по 12:41 годин за адресою: АДРЕСА_1 , виявлено громадянина ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешканця АДРЕСА_2 , який звернувся із заявою про надання на огляд паспорт громадянина України, на ім`я ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , серія НОМЕР_1 , виданий Миколаївським РСТУДМС України в Одеській області від 29.12.2014, в якому на 1 та 3 сторінці мається кольорова фотокартка гр. ОСОБА_5 . Після чого у присутності двох понятих та ОСОБА_7 , вказаний паспорт громадянина України було оглянуто, вилучено та упаковано до сейф-пакету KIV2115381.

Таким чином, є розумні підстави вважати, що паспорт громадянина України, на ім`я ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , серія НОМЕР_1 , виданий Миколаївським РСТУДМС України в Одеській області від 29.12.2014, вилучений 21.05.2025 під час огляду місця події, є речовим доказом кримінального проступку, що обґрунтовує застосування заходу забезпечення кримінального провадження арешту майна з метою, передбаченою п.п. 1,4 ч. 2 ст. 170 КПК України, забезпечення збереження речового доказу.

Володілець майна, будучи належним чином сповіщеним про дату та час судового розгляду в судове засідання не з`явився, однак до початку розгляду подав заяву про розгляд без його участі.

Прокурор будучи належним чином повідомленим про дату і час судового розгляду в судове засідання не з`явився, до початку розгляду подав заяву про розгляд клопотання без його участі та просив задовольнити клопотання слідчого у повному обсязі.

Згідно ч. 1 ст. 172 КПК України, неприбуття цих осіб в судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Відповідно положень ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, оцінивши їх у сукупності з іншими доказами, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання слід задовольнити із наступних підстав.

Так з огляду на положення ст. 167, ч. 2 ст. 168 КПК України вказане майно є тимчасово вилученим майном, та на нього може бути накладений арешт в порядку, та на умовах, передбачених ст. 170-173 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Статтею 98 КПК України встановлено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно ч. 1 ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 5 ст. 171 УКПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Слідчим суддею встановлено, що 21.05.2025 в порядку ст. 110 КПК України, вилучений паспорт громадянина України, на ім`я ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , серія НОМЕР_1 , виданий Миколаївським РСТУДМС України в Одеській області від 29.12.2014, визнано речовим доказом та приєднано до матеріалів.

На підставі вищевикладеного, зі змісту наданого клопотання та копій матеріалів до нього, слідчим суддею встановлено, що тимчасово вилучене майно, відповідає критеріям, визначеним в ст. 98 КПК України, оскільки воно безпосередньо стосується предмета розслідування кримінального провадження, може містити на собі сліди кримінального правопорушення та за його допомогою встановити обставини події.

Таким чином, паспорт громадянина України, на ім`я ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , серія НОМЕР_1 , виданий Миколаївським РСТУДМС України в Одеській області від 29.12.2014, є тимчасово вилученим майном, яке зберегло на собі сліди кримінального правопорушення, відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, та стане предметом дослідження з метою встановлення обставин кримінального правопорушення, у зв`язку з чим слідчий суддя приходить до висновку, що воно має значення для забезпечення кримінального провадження та існує можливість його використання, як доказу, а тому з метою його збереження, наявні підстави для накладення на нього арешту.

Не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому створити обставини для його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Накладаючи арешт на майно, слідчим суддею враховується розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, що полягає в необхідності проведення ряду слідчих дій органом досудового розслідування з вказаним речовим доказом, наслідки арешту для власника майна.

Накладення арешту на майно, яке є речовим доказом, до повідомлення особі про підозру у кримінальному провадженні, не суперечить положенням КПК України і не пов`язано з набуттям конкретного процесуального статусу.

На підставі вищезазначеного слідчий суддя вважає за необхідне задовольнити клопотання прокурора та накласти арешт на документ.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 167-168, 170 - 173, 309 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Доброславської окружної прокуратури Одеської області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000042, внесеному до ЄРДР 22.05.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 358 КК України, - задовольнити.

Накласти арешт на вилучений в ході проведення огляду місця події від 21.05.2025, в період часу з 12:10 годин по 12:41 годин, за адресою: АДРЕСА_1 , паспорт громадянина України, на ім`я ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , серія НОМЕР_1 , виданий Миколаївським РСТУДМС України в Одеській області від 29.12.2014, оглянуто та вилучено до сейф-пакету KIV2115381, заборонивши ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та іншим особам розпоряджатися та користуватися зазначеним майном для запобігання знищення, пошкодження або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, до прийняття законного рішення по кримінальному провадженню.

Слідчий (дізнавач) є самостійною процесуальною особою, який має дискреційні повноваження з визначення місця та порядку зберігання речових доказів.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1