Справа № 629/2639/26
Провадження № 1-кс/629/470/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 березня 2026 року слідчий суддя Лозівського міськрайонного суду Харківської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , розглянувши клопотання старшого слідчого СВ Лозівського РВП ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_6 по кримінальному провадженню №0000354 від 29.03.2026 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с-ща Троїцьке Троїцького району Луганської області, громадянина України, з середньою освітою, не одруженого, військовослужбовця ВЧ НОМЕР_1 , стрілець штурмового підрозділу «Шквал», більше 5 місяців, як самовільно залишив частину (СЗЧ), зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстрованого як ВПО, за адресою: АДРЕСА_2 , фактично раніше проживаючого у знайомого за адресою: АДРЕСА_3 , раніше судимого:

- 19.06.2023 Лозівським міськрайонним судом Харківської області за ст.125 ч.1КК України до 150 год. громадських робіт;

- 14.11.2023 Первомайським міськрайонним судом Харківської області за ст.185 ч.4,190 ч.2,70,71 КК України до 5 років 10 днів позбавлення волі, ухвалою Шевченківського районного суду м.Харкова від 30.04.2025 умовно-достроково звільненого (УДЗ) 08.05.2025 для проходження військової служби за контрактом, на невідбутий строк 3 роки 3 місяці 24 дні,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.185 ч.4 КК України, -

встановив:

Старший слідчий СВ Лозівського РВП ГУНП в Харківській області капітан поліції ОСОБА_6 31.03.2026 звернувся до Лозівського міськрайонного суду Харківської області з клопотанням, погодженим прокурором Харківської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до ОСОБА_5 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст.185 ч.4 КК України.

Підставами для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного слідчий вказує, що у відповідності до вимог ст.11,13,128 Статуту внутрішньої служби ЗСУ, затвердженого Законом України від 24.03.1999 №548-ХІУ (зі змінами), ст.1,3,4 Дисциплінарного статуту ЗСУ, затвердженого Законом України від 24.03.1999 №551-XIV, солдат ОСОБА_5 під час проходження військової служби повинен свято і непорушно додержуватися Конституції України та законів України, Військової присяги, віддано служити Українському народові, сумлінно і чесно виконувати військовий обов`язок, стримувати військовослужбовців від вчинення протиправних дій, утримуватися від шкідливих для здоров`я звичок, знати та виконувати свої обов`язки та додержуватися вимог статутів Збройних Сил України, бути зразком високої культури, берегти військову честь, поводитися з гідністю й честю, не допускати самому і стримувати інших від негідних вчинків та інше.

Згідно вимог ст.13 Статуту внутрішньої служби Збройних Сил України військовослужбовець зобов`язаний додержуватися вимог безпеки, вживати заходів до запобігання захворюванню, травматизму, повсякденно підвищувати фізичну загартованість і тренованість, утримуватися від шкідливих для здоров`я звичок.

Проте, всупереч порушенням вищезазначених вимог законодавства ОСОБА_5 , будучи військовослужбовцем ВЧ НОМЕР_1 в порушення ст.11,13,128 Статуту внутрішньої служби Збройних Сил України, ст.1,3,4 Дисциплінарного статуту Збройних Сил України, вчинив кримінальне правопорушення - злочин, а саме таємне викрадення чужого майна (крадіжка), поєднана з проникненням до сховища, вчинена в умовах воєнного стану, повторно, тобто злочин передбачений ч.4 ст.185 КК України.

Так, 28.03.2026, близько 21-00 год., більш точного часу в ході досудового розслідування встановлено не було, ОСОБА_5 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, проходячи повз територію домоволодіння ОСОБА_8 , за адресою: АДРЕСА_4 , маючи умисел на таємне викрадення чужого майна, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки у вигляді заподіяння майнової шкоди потерпілому та бажаючи їх настання, з корисливого мотиву, діючи повторно, з метою наживи, достовірно знаючи про те, що згідно з Указом Президента України №64/2022 від 24.02.2022 було введено воєнний стан на всій території Україні та у подальшому його дію продовжено, скориставшись тим, що за його діями ніхто не спостерігає, зайшовши через незачинену хвіртку, проник на територію вищевказаного домоволодіння.

Продовжуючи реалізацію свого умислу на викрадення чужого майна, ОСОБА_5 , через незачинені двері, зайшов до гаражу, який розташований на території вказаного домоволодіння, проникнувши до нього, звідки таємно викрав: велосипед марки «Україна» вартістю 1366 грн., радянський годинник «Електроніка 6.14-03» вартістю 375 грн., мережевий фільтр на 5 розеток вартістю 126 грн., колонки музичні фірми «Logitec» моделі S -120 вартістю 230 грн., пристрій для вимірювання напруги тестер Контакт 53 М вартістю 10595 грн., болгарка «STERN» моделі AG 230 D вартістю 810 грн., обіргівач портативний «HANDY» моделі HEATER KLW 007A вартістю 343,85 грн., фен марки «Domotec MS 4369» вартістю 220 грн., шуруповерт «Bautec» моделі BAS 18S2 вартістю 550 грн., мобільний телефон марки «Nokia 2600» вартістю 416 грн., інверторний зварювальний апарат марки «ЛУЧ ПРОФИ» вартістю 1072,50 грн.

З місця злочину зник, викраденим розпорядився, спричинивши майнову шкоду потерпілому ОСОБА_8 на загальну суму 5616,05 грн.

Дане кримінальне правопорушення внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000354 від 29.03.2026, за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ст.185 ч.4 КК України.

29.03.2026, згідно ст.208 КПК України, ОСОБА_5 був затриманий за підозрою у вчиненні вищевказаного кримінального правопорушення о 21-20 год., протокол №28/86 та доставлений до Лозівського РВП ГУНП в Харківській області.

30.03.2026 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ст.185 ч.4 КК України.

Відповідно до ч.5 ст.9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Слідчий суддя вважає, що розслідування має бути ретельним, безстороннім і сумлінним. Розслідування повинне забезпечити встановлення винних осіб та їх покарання. Органи державної влади повинні вжити всіх заходів для отримання всіх наявних доказів, які мають відношення до події, показань очевидців, доказів експертиз. Будь-які недоліки у розслідуванні, які підривають його здатність встановити відповідальну особу, створюють ризик недодержання такого стандарту.

Оскільки на даному етапі кримінального провадження не допускається вирішення тих питань, які повинен вирішувати суд під час розгляду справи по суті, а саме питань, пов`язаних з оцінкою доказів з точки зору їх достатності, належності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, тому слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів лише визначив, що причетність ОСОБА_5 до вчинення злочину, підозра у якому йому повідомлена, є вірогідною та достатньою для обрання щодо нього запобіжного заходу.

Перевіряючи доводи клопотання прокурора на предмет наявності ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, приходжу до висновку про їх наявність, з огляду на конкретні обставини кримінального провадження.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь ймовірності того, що особа, у цьому випадку підозрюваний, вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню або ж створять загрозу суспільству.

Слідчий суддя вважає, що врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступень суспільної небезпеки цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку. Беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилитись від слідства.

Зокрема, ризик втечі має оцінюватись у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню, серйозність покарання є ревалентною обставиною в оцінці ризику того, що підозрюваний може втекти.

Надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та суду, суд бере до уваги, що існує певна ймовірність того, що останній з метою уникнення покарання, передбаченого за вчинення інкримінованого злочину може вдатися до відповідних дій.

Слідчий суддя враховує, що тримання під вартою є виправданим у певному випадку, лише якщо конкретні ознаки розкривають наявність публічного інтересу, інтересу, що переважає, попри презумпцію невинуватості, над повагою до особистої свободи. Національні судові органи повинні розглядати всі обставини, що дають підстави ствердити наявність публічного інтересу, який би виправдав виняток із загальної норми про повагу до свободи людини.

Вивчивши матеріали справи, допитавши підозрюваного ОСОБА_5 який свою провину у вчиненні кримінального правопорушення визнав повністю, зазначив, що перебуває у СЗЧ понад 5 місяців, зловживав алкоголем, і після чергового розпиття алкоголю посварився з співрозмовником з яким вживав алкоголь на ґрунті підтримання останнім збройної агресії, підтвердив, що дійсно вчинив вказане кримінальне правопорушення, мотивуючи, що хотів в такий спосіб покарати останнього, розуміє невідворотність покарання вчиненого в період умовно-дострокового звільнення злочину, розуміє невідворотність притягнення до відповідальності за самовільне залишення частини особою умовно-достроково звільненою для проходження військової служби за контрактом, питання застосування запобіжного заходу залишив на розсуд суду, захисника ОСОБА_4 , який заперечував щодо обрання його підзахисному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, просив обрати домашній арешт за місцем проживання, або визначити альтернативний заставу, прокурора який наполягав на задоволенні клопотання слідчого та обранні підозрюваному ОСОБА_5 , який є військовослужбовцем, запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки останній вчинив кримінальне правопорушення, а саме крадіжку, в умовах воєнного стану, за яке законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років, крадіжку вчинив в період УДЗ особою яка перебуває в СЗЧ, за яке підозра останньому, ще не пред`явлена, встановлення існування ризиків, передбачених п.1,3,5 ч.1 ст.177 КПК України: вірогідність переховування від органів досудового слідства та суду; незаконно впливати на потерпілого і свідків; вчинити інше кримінальне правопорушення та оцінюючи сукупність обставин, а саме: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винним у кримінальному правопорушенні, вчинення кримінального правопорушення в період умовно-дострокового звільнення з місць позбавлення волі для проходження військової служби за контрактом, належних висновків не зробив, більше 5 місяців, як самовільно залишив частину та до сьогоднішнього часу не повернувся, вчинив новий тяжкий злочин та після його вчинення здійснив підпал домоволодіння на території якого знаходиться гараж, з якого останній 29.03.2026 року вчинив вищевказану крадіжку, вважаю, що застосування до ОСОБА_5 більш м`яких запобіжних заходів буде недостатнє для запобігання ризикам, передбаченим ст.177 КПК України, а тому слідчий суддя задовольняє клопотання слідчого та обирає запобіжний захід ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою.

Частиною 3 статті 183 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Враховуючи вимоги ст.182 ч.4,5 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею, з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави визначається у таких межах щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Керуючись ст.ст.177,182,183,194,369-372,395 КПК України, слідчий суддя, -

постановив:

Клопотання старшого слідчого СВ Лозівського РВП ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_6 по кримінальному провадженню №0000354, задовольнити.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , по кримінальному провадженню №0000354 від 29.03.2026, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в умовах Державної установи «Харківський слідчий ізолятор».

Строк тримання під вартою визначити до шістдесяти днів, до 27.05.2026 року.

Визначити суму застави у розмірі 150 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто в сумі 499200 (чотириста дев`яносто дев`ять тисяч двісті) гривень, які необхідно внести на розрахунковий рахунок UA0006674, , банк отримувача ДКС України м.Київ, отримувач ТУ ДСА України у Харківській області, до сплину терміну тримання під вартою.

При внесенні визначеної суми застави ОСОБА_5 з-під варти звільнити.

У разі внесення застави, відповідно до ст.194 ч.5 КПК України, покласти на ОСОБА_5 наступні обов`язки: 1) прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду за першою вимогою; 2) не відлучатися із населеного пункту, в якому зареєстрований, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду; 3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи.

З моменту обрання запобіжного заходу у вигляді застави щодо особи, яка не тримається під вартою, в тому числі до фактичного внесення коштів на відповідний рахунок, а також з моменту звільнення підозрюваного, обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної слідчим суддею, судом в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, підозрюваний, обвинувачений, заставодавець зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Копію даної ухвали негайно вручити підозрюваному та його захиснику.

Копію даної ухвали негайно направити начальнику Державної установи «Харківський слідчий ізолятор», для виконання, слідчому та прокурору, для відома.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Харківського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 5-денний строк з дня оголошення ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_9