Справа № 461/7978/25
Провадження № 1-кс/461/1081/26
У Х В А Л А

про арешт майна

24.02.2026 року. м. Львів

Слідчий суддя Галицького районного суду м. Львова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого відділу розслідування злочинів проти довкілля слідчого управління Головного управління Національної поліції у Львівській області ОСОБА_3 про арешт майна,-

в с т а н о в и в :

Слідчий відділу розслідування злочинів проти довкілля слідчого управління Головного управління Національної поліції у Львівській області ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді з клопотанням, погодженим прокурором відділу процесуального керівництва та підтримання публічного обвинувачення Спеціалізованої екологічної прокуратури Львівської обласної прокуратури ОСОБА_4 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань зв № 0001039 від 09.09.2025 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 240 КК України про накладення арешту, з позбавленням права на відчуження, розпорядження та користування земельною ділянкою з кадастровим номером: :04:000:1505, площею 1.23 га, що розташована в с. Кожичі, Яворівського району, Львівської області, яка на праві приватної власності належить ОСОБА_5 (РНОКПП НОМЕР_1 ).

Подане клопотання мотивує тим, що з метою забезпечення збереження вказаної земельної ділянки та предметів кримінально-протиправних дій, які розміщені на ній та мають значення речових доказів у кримінальному провадженні, а також недопущення зникнення, втрати або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, виникла необхідність в накладенні арешту на дану земельну ділянку, шляхом позбавлення права на відчуження, розпорядження та користування вказаним майном.

На підставі ч.2 ст.172 КПК України, слідчий суддя вважає за можливе розглянути клопотання без виклику представника власника майна, та у відсутності прокурора.

На підставі ч.4 ст.107 КПК України, фіксування судового засідання з допомогою технічних засобів не здійснювалося.

Дослідивши та перевіривши клопотання та долучені до нього матеріали, слідчий суддя прийшов до таких висновків.

Відділом розслідування злочинів проти довкілля СУ ГУНП у Львівській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001039 від 09.09.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 240 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що що група осіб діючи за попередньою змовою, з метою особистого збагачення, самовільно всупереч вимогам екологічного законодавства в сфері встановлених правил надрокористування, без отриманого у встановлено порядку спеціального дозволу від Державної служби геології та надр, здійснювали незаконний видобуток корисних копалин (піску) на земельних ділянках, які знаходяться у с. Вороців, Яворівського району, Львівської області

Під час проведення досудового розслідування проведено ряд санкціонованих обшуків та оглядів земельних ділянок на яких здійснювався незаконний видобуток корисних копалин та на які в подальшому транспортувався з метою використання його у господарській діяльності, в ході яких окрім іншого вилучено зразки проб ґрунту (піску та вапняку).

Зазначені особи здійснювали незаконне, систематичне видобування корисних копалин на території Львівської області, Яворівського району, села Вороців на земельних ділянках з кадастровими номерами: :03:000:0337, :03:000:0336, :03:000:0334.

Крім того, встановлено, що вивезення незаконно видобутих корисних копалин із місць незаконного видобутку до місць реалізації та подальшого накопичення і використання здійснювалося транспортними засобами марки «МАЗ» з д.н.з. НОМЕР_2 та марки МАЗ з д.н.з. НОМЕР_3 , у період з 17.09.2025 по 20.11.2025.

Загалом за вказаний період автомобілем марки МАЗ з д.н.з. НОМЕР_2 було вивезено 131 машину незаконно видобутих корисних копалин (піску). Згідно висновку експерта №СЕ-19/114-25/29527-АВ від 15.12.2025 Львівського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України об`єм платформи самоскидної установки (кузова) автомобіля марки МАЗ з д.н.з. НОМЕР_2 становить 8,08 м3. Отже об`єм незаконно видобутих корисних копалин (піску) становить 1058,48 м3.

Автомобілем марки МАЗ з д.н.з. НОМЕР_3 вивезено незаконно видобутих корисних копалин, у період 03.10.2025 та 20.11.2025. Загалом за вказаний період зазначеним транспортним засобом було вивезено 17 машин незаконно видобутих корисних копалин (піску). Згідно висновку експерта №СЕ-19/114-25/30006-АВ від 16.12.2025 Львівського науково-дослідного експертно-криміналістичного центру МВС України об`єм платформи самоскидної установки (кузова) автомобіля марки МАЗ з д.н.з. НОМЕР_3 становить 8,48 м3. Отже об`єм незаконно видобутих корисних копалин (піску) становить 144,16 м3.

Крім того, відповідно до розрахунків Державної екологічної інспекції у Львівській області проведених згідно Методики встановлено, що розмір завданої довкіллю шкоди за незаконний видобуток корисних копалин (піску) на території Львівської територіальної громади становить 1 151 888 грн.

Також, в ході проведення слідчих (розшукових) дій у кримінальному провадженні у тому числі негласних, було встановлено, що основним покупцем незаконно видобутих корисних копалин (піску) являвся громадянин ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який був обізнаний у злочинній діяльності вказаної групи осіб та якому загалом було реалізовано понад 90 машин незаконно видобутих корисних копалин (піску) на загальну суму приблизно 690 000 грн.

Окрім цього, встановлено, що незаконно видобутий пісок ОСОБА_6 накопичував та використовував у господарській діяльності на земельній ділянці з кадастровим номером: :04:000:1505, яка перебуває у користуванні останнього та на праві власності належить його матері ОСОБА_5 .

Вказане також підтверджується висновком експерта за результатами проведення ґрунтознавчої експертизи від 19.12.2025 №5727-Е, відповідно до якого зразки сипкої речовини відібрані у місцях незаконного видобутку і транспортних засобів якими такий переміщувався та на земельній ділянці з кадастровим номером: :04:000:1505, є піском та мають спільну родову належність.

Враховуючи викладене, а також те, що на земельній ділянці з кадастровим номером: :04:000:1505 розміщено незаконно видобуті корисні копалини, які частково були використанні, як матеріали для благоустрою земельної ділянки та є предметами вчиненого кримінального правопорушення і можуть бути використані як докази факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, у тому числі обсягів та фактів збуту вказаного майна, вказану земельну ділянку визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

Відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна, встановлено, що земельна ділянка з кадастровим номером: :04:000:1505, площею 1.23 га, розташована в с. Кожичі, Яворівського району, Львівської області на праві приватної власності належить ОСОБА_5 (РНОКПП НОМЕР_1 ).

Згідно зі ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно із п.7 ч.2 ст. 131 КПК України, арешт майна є заходом забезпечення кримінального провадження, який у відповідності до вимог ч. 1 ст. 132 КПК України застосовується на підставі ухвали слідчого судді.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до частини 1 статті 96-1 КК України, спеціальна конфіскація полягає у примусовому безоплатному вилученні за рішенням суду у власність держави грошей, цінностей та іншого майна у випадку визначених КК України, за умови вчинення умисного злочину або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого особливою частиною КК України, за які передбачено основне покарання у виді позбавлення волі або штрафу понад три тисячі неоподаткованих мінімумів доходів громадян.

Відповідно до ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.

Арешт може бути накладено на нерухоме і рухоме майно, майнові права інтелектуальної власності, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковому вигляді, цінні папери, корпоративні права, які перебувають у власності у підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, і перебувають у нього або в інших фізичних, або юридичних осіб, а також які перебувають у власності юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, з метою забезпечення можливої конфіскації майна, спеціальної конфіскації або цивільного позову.

Арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно з ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з ч.10 ст.170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до частини 5 статті 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Тобто у випадку не подання слідчим, прокурором не пізніше 48 годин дня після вилучення майна клопотання про його арешт або у випадку відмови в задоволенні такого клопотання, тимчасово вилучене майно повертається особі в якої його було вилучено.

Таким чином, метою накладення арешту на майно є виконання завдань кримінального провадження та забезпечення збереження речових доказів.

Слідчий довів, що існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження

Потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого.

Оцінюючи надані стороною обвинувачення докази, слідчий суддя вважає їх належними та допустимими, їх сукупність та взаємозв`язок між ними достатній для прийняття процесуального рішення про арешт майна.

Враховуючи вищевикладене, а також правову підставу для арешту майна, наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наявність об`єктивної необхідності та виправданість такого втручання у права і свободи особи, а також з метою виконання завдань кримінального провадження та з метою збереження речових доказів, вважаю, що клопотання підлягає до задоволення.

Керуючись ст.ст. 131, 132, 167, 170, 172, 173 КПК України, слідчий суддя,

у х в а л и в :

клопотання слідчого відділу розслідування злочинів проти довкілля слідчого управління Головного управління Національної поліції у Львівській області ОСОБА_3 - задовольнити.

Накласти арешт на майно, з позбавленням права на відчуження, розпорядження та користування земельною ділянкою з кадастровим номером: :04:000:1505, площею 1.23 га, що розташована в с. Кожичі, Яворівського району, Львівської області, яка на праві приватної власності належить ОСОБА_5 (РНОКПП НОМЕР_1 ).

Повний текст ухвали виготовлений 24.02.2026 року.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого відділу розслідування злочинів проти довкілля слідчого управління Головного управління Національної поліції у Львівській області ОСОБА_3 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п?яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1