Справа № 947/9993/26
Провадження № 1-кс/947/3350/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.03.2026 року м. Одеса

Слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 підозрюваного ОСОБА_4 захисника ОСОБА_5 розглянувши клопотання слідчого СВ ВП №4 ОРУП №1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 погоджене з прокурором Київської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в рамках кримінального провадження №0000103 від 01.02.2026 року відносно

ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , уроженець м. Тбілісі, грузин, громадянин Грузії, маючий посвідку на постійне проживання в Україні, з середньою освітою, одружений, маючий на утриманні двох малолітніх дітей, офіційно не працевлаштований, проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

якій повідомлено про підозру у вчиненнізлочину, передбаченого ч. 1 ст. 119 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

І. Суть клопотання

06 березня 2026 року до Київського районного суду м. Одеса надійшло зазначене клопотання, у якому слідчий просив застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Клопотання обґрунтоване тим, що відділом поліції № 4 Одеського РУП №1 ГУНП в Одеській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000103 від 01.02.2026 року, за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 119 КК України.

На думку слідчого застосування більш м`яких запобіжних заходів не забезпечить виконання ОСОБА_4 процесуальних обов`язків.

ІІ. Позиція учасників судового засідання

2.1. Прокурор підтримав клопотання з наведених у ньому мотивів.

2.2. Захисник підозрюваного ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_5 заперечив проти задоволення клопотання та послався на необґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення. Пояснив, що підозрюваний має родину, дітей, позитивно характеризується, наявні тяжкі хвороби. Також на думку адвоката, інші заходи забезпечення кримінального провадження, зокрема, не цілодобовий домашній арешт здатні забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваної.

2.3. Підозрюваний ОСОБА_4 підтримав позицію свого захисника.

ІІІ. Мотиви слідчого судді

3.1. Дослідивши клопотання, надані сторонами матеріали, заслухавши думку учасників, висловлену у судовому засіданні, слідчий суддя дійшла таких висновків.

3.2. Норми кримінального процесуального закону, якими керується слідчий суддя

Відповідно до ст. 131 КПК України, з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи його забезпечення, до яких віднесені, зокрема і запобіжні заходи.

Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

3.3. Оцінка обґрунтованості підозри

Зміст повідомлення про підозру

27.02.2026 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбачених ч.1 ст.119 КК України.

Згідно з повідомленням про підозру кримінальні правопорушення були вчинені за таких обставин.

25.01.2026 року приблизно о 16 годині 59 хвилин біля магазину «Ватрушка», розташованого на території товариства з обмеженою відповідальністю ТОВ «Ярмарок-ринок Київський за адресою: м. Одеса, проспект Князя Ярослава Мудрого, 14/7, між ОСОБА_7 та ОСОБА_4 виникла сварка, в ході якої ОСОБА_7 розпилив в напрямку Хітарішвілі Стефана хімічно активну речовину подразнюючої дії, а потім кинув металічне відро для сміття в обличчя ОСОБА_4 , спричинивши йому фізичний біль, після чого між ОСОБА_4 та ОСОБА_7 почалась бійка. В ході цієї бійки ОСОБА_7 повалив руками ОСОБА_4 на асфальтне покриття біля даного магазину, де ззаду обхопив правою рукою шию ОСОБА_4 та почав тягнути останнього за шию по вказаному асфальтному покриттю, після чого ОСОБА_8 почав хаотично розмахувати позаду себе правою рукою, в якій тримав наявний у нього предмет, схожий на ніж, не передбачаючи можливості настання наслідків, а саме смерті іншої особи від вчиненого ним діяння, хоча повинен був і міг передбачити, спричинивши ОСОБА_7 лезом цього ножа тяжке тілесне ушкодження у вигляді одного колото-різаного поранення підколінної ділянки правої нижньої кінцівки з пошкодженням медіальної верхньої колінної артерії, підколінної вени, великогомілкового нерву та латеральної голівки ікро ножного м`яза, яке ускладнилось розвитком геморагічного шоку 4 ступеню, що привело до розвитку тромбоутворення- а саме тромбоемболії легеневої артерії. Після цього, ОСОБА_8 пішов з місця вчинення кримінального правопорушення, а ОСОБА_7 указаними тілесними ушкодженнями був доставлений до Комунального некомерційного підприємства «МІСЬКА КЛІНІЧНА ЛІКАРНЯ №10» ОДЕСЬКОЇ МІСЬКОЇ РАДИ (КНП «МКЛ № 10» OMP), де ІНФОРМАЦІЯ_2 о 22 годині 5 хвилин, помер від тромбоемболії легеневої артерії, яка виникла в результаті спричиненого ОСОБА_8 вищевказаного тілесного ушкодження.

Щодо обґрунтованості підозри

Оцінюючи обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінальних правопорушень за наведених у повідомленні про підозру обставин, слідчий суддя керується стандартом доказування «обґрунтована підозра». Цей стандарт є менш суворим у порівнянні зі стандартом доказування «поза розумним сумнівом», який застосовується під час розгляду висунутого особі обвинувачення по суті, та не передбачає оцінку доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні злочину.

Як зазначав Європейський Суд з прав людини у рішеннях «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук та Йонкало проти України» під обґрунтованою підозрою Європейський суд розуміє існуючі факти або інформацію, яка може переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити кримінальне правопорушення. Отже, факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення особі, але вони мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування та застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

На підставі оцінки сукупності отриманих фактів та обставин суд лише визначає, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї запобіжного заходу.

Обґрунтованість повідомленого ОСОБА_4 підозри підтверджується наданими слідчим матеріалами, зокрема:

-протоколом огляду місця події від 01.02.2026 в ході якого було оглянуто труп ОСОБА_7 ;

-висновком судово-медичної експертизи №0000603 відповідно до якого смерть ОСОБА_7 знаходиться в прямому причинному зв`язку з колото-різаним пораненням підколінної ділянки правої нижньої кінцівки з пошкодженням медіальної верхньої колінної артерії, підколінної вени, великогомілкового нерву та латеральної голівки ікро ножного м`яза, яке ускладнилось розвитком геморагічного шоку 4 ст. та тромбоемболією;

-протоколом огляду відеозапису від 02.02.2026 в ході огляду якого встановлено обставини події за 25.01.2026, які відбулись на території товариства з обмеженою відповідальністю ТОВ «Ярмарок-ринок Київський за адресою: м. Одеса, проспект Князя Ярослава Мудрого, 14/7, між ОСОБА_7 та ОСОБА_4 ;

-показами свідків ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 та ОСОБА_12 , які стали свідками конфлікту та подальшої бійки між ОСОБА_7 та ОСОБА_4 , яке мало місце 25.01.2026 на території вказаного ринку;

-протоколами впізнання особи за фотознімками, відповідно до яких ОСОБА_13 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 та ОСОБА_12 , впізнали ОСОБА_4 як особу з яким у ОСОБА_7 був словесний конфлікт, а у подальшому бійка;

-повідомленням про підозру ОСОБА_4 ;

Відомості, які містяться у наведених матеріалах, узгоджуються з обставинами, зазначеними у повідомленні про підозру, підтверджують їх та у своїй сукупності дають вагомі підстави для висновку про обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні ним кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 119 КК України.

Слід наголосити, що стандарт доказування «обґрунтована підозра» обмежує міру, до якої слідчий суддя може оцінювати обставини, відомості про які надані сторонами. В межах оцінки питань, обумовлених розглядом клопотання, слідчий суддя не констатує та не має права констатувати винуватість особи у вчиненні кримінального правопорушення.

3.4. Щодо наявності ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Клішин проти України» наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та доводитися відповідними доказами.

Обґрунтовуючи клопотання, слідчий послався на існування ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, отже слідчий суддя має оцінити їх наявність, зокрема ризиків:

- переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

- незаконно впливати на свідків та інших підозрюваних по вказаному кримінальному провадженню;

- вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

3.5. Щодо ризику переховуватись від органів досудового розслідування та суду

Слідчий суддя вважає обґрунтованими доводи прокурора про те, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, які згідно класифікації, передбаченої ст. 12 КК України, належать до тяжких ч. 1 ст. 119 КК України.

На переконання слідчого судді, очікування можливого суворого покарання саме по собі може бути реальним мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. Це твердження узгоджується з позицією Європейського суду з прав людини, який зазначав, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування (п. 80 рішення у справі «Ілійков проти Болгарії»).

Разом з тим, сама лише тяжкість кримінального правопорушення та суворість можливого покарання без врахування інших факторів не є достатньою підставою для висновку про наявність такого ризику.

Слідчий суддя враховує наявність громадянства іншої країни, що надає можливість в будь-який момент покинути територію України.

Крім того, зазначений ризик підвищений відсутністю офіційного працевлаштування підозрюваного, а також специфікою інкримінованого кримінального правопорушення.

Викладене переконує слідчого суддю в обґрунтованості доводів слідчого щодо наявності цього ризику.

3.6. Щодо ризику незаконно впливати на свідків, інших підозрюваних, експертів у кримінальному провадженні

Під час оцінки цього ризику слідчий суддя виходить з того, що:

- по-перше, показання свідків, як тих, що вже допитані в ході досудового розслідування, так і тих, які можуть бути допитані у подальшому, є процесуальними джерелами доказів (ч. 2 ст. 84 КПК України) та можуть мати важливе значення в контексті предмету доказування у цьому кримінальному провадженні;

- по-друге, встановлена кримінальним процесуальним законом процедура отримання показань свідків передбачає безпосереднє сприйняття їх судом у судовому засіданні (ст. 23, 224 КПК України). Отже, ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Наведені обставини свідчать про обґрунтованість доводів прокурора в частині наявності ризику незаконного впливу на свідків у цьому кримінальному провадженні з метою підбурення їх до зміни наданих раніше показань у кримінальному провадженні, надання неправдивих показань чи відмови від дачі показань на користь підозрюваної.

3.7. Щодо ризику вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення у якому підозрюється чи обвинувачується

Даний ризик обґрунтовується наявністю інших кримінальних проваджень, в яких ОСОБА_4 повідомлена підозра

3.8. Щодо наявності підстав для застосування запобіжного заходу

З урахуванням обґрунтованої підозри та встановлених ризиків кримінального провадження, на цьому етапі кримінального провадження застосування запобіжного заходу є об`єктивно необхідним з метою досягнення дієвості відповідного кримінального провадження і забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваної.

Окрім обґрунтованості підозри та встановлених ризиків, слідчий суддя враховує також інші обставини, передбачені ч. 1 ст. 178 КПК України, зокрема, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваною кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винуватою у кримінальному правопорушенні, вік та стан здоров`я підозрюваного, майновий стан, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються ці обставини.

Оцінивши наведені обставини у сукупності, слідчий суддя дійшов висновку, що запобіжний захід у вигляді домашнього арешту є пропорційним для запобігання ризикам, наведеним у клопотанні слідчого, а застосування підозрюваній іншого більш м`якого запобіжного заходу, ніж домашній арешт, не забезпечить досягнення мети запобіжного заходу та належне виконання підозрюваним процесуальних обов`язків.

Слідчий суддя враховує, що підозрюваний має родину, водночас зазначені обставини суттєво не знижують встановлених ризиків з врахуванням специфіки інкримінованого злочину.

Застосування нецілодобового домашнього арешту жодним чином не усуне встановлених процесуальних ризиків.

Слідчий суддя вважає обґрунтованими доводи слідчого щодо необхідності застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, який відповідає межі, визначеній ч. 1 ст. 197 КПК України для цього запобіжного заходу. Необхідність визначення саме такого строку обумовлена тим, що досудове розслідування у кримінальному провадженні не завершене, а підстави вважати, що наведені ризики можуть зникнути чи зменшитися раніше цього строку, відсутні. Водночас, строк дії запобіжного заходу не може перевищувати строк досудового розслідування у цьому кримінальному провадженні.

3.9. Щодо покладення на підозрюваного обов`язків

З метою мінімізації ризиків, встановлених у судовому засіданні, а також запобігання позапроцесуальній поведінці підозрюваного, наявні підстави для покладення на ОСОБА_4 обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України та необхідність покладення яких була доведена стороною обвинувачення, а саме:

прибувати до слідчого, прокурора, суду який здійснює досудове розслідування, судовий розгляд у вказаному кримінальному провадженні за першою вимогою;

не відлучатися із м. Одеси та Одеської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

утримуватися від спілкування з свідками, за винятком участі у слідчих (розшукових) діях

Зазначені обов`язки релевантні встановленим ризикам та здатні їм запобігти. При визначенні першого з наведених обов`язків слідчий суддя враховує місце проживання та місце роботи підозрюваного. Строк дії обов`язків слідчий суддя визначає у межах, передбачених ч. 7 ст. 194 КПК України.

За таких обставин клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту підлягає частковому задоволенню з врахування строків досудового розслідування.

На підставі встановленого, керуючись ст.ст.176-178, 182-184, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ ВП №4 ОРУП №1 ГУНП в Одеській області ОСОБА_6 погоджене з прокурором Київської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в рамках кримінального провадження №0000103 від 01.02.2026 року відносно ОСОБА_4 - задовольнити частково.

Обрати до підозрюваного ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту строком до 27 квітня 2026 року включно.

У зв`язку із застосуванням зазначеного вище запобіжного заходу заборонити підозрюваному ОСОБА_4 цілодобово залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 , за виключенням необхідності залишити житло під час оголошення повітряної тривоги.

У зв`язку із застосуванням зазначеного вище запобіжного заходу відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України, покласти строком до 27 квітня 2026 року включно на підозрюваного ОСОБА_4 наступні обов`язки:

1.прибувати до слідчого, прокурора, суду який здійснює досудове розслідування, судовий розгляд у вказаному кримінальному провадженні за першою вимогою;

2.не відлучатися із м. Одеси та Одеської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3.повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

4.утримуватися від спілкування з свідками, за винятком участі у слідчих (розшукових) діях

У разі порушення підозрюваним ОСОБА_4 вказаних обов`язків, а також його процесуальних обов`язків підозрюваного за клопотанням сторони обвинувачення слідчим суддею (судом) може бути вирішено питання про зміну запобіжного заходу на більш суворий.

На ухвалу протягом п`яти днів з моменту її оголошення до Одеського апеляційного суду може бути подано апеляцію, подача якої не зупиняє дії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1