ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Справа № 953/2584/26 Головуючий 1-ї інстанції: ОСОБА_1
Апеляційне провадження № 11-сс/818/386/26 Доповідач ОСОБА_2
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 квітня 2026 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Харківського апеляційного суду у складі:

головуючого ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4

//секретаря судового засідання ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харків апеляційну скаргу представника заявника ОСОБА_6 ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Київського районного суду м.Харкова від 06 березня 2026 року, якою скаргу представника заявника ОСОБА_6 ОСОБА_7 на постанову слідчого ХРУП №1 ГУНП в Харківській області про закриття кримінального провадження № 0000851 від 15 травня 2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України, повернуто заявнику,-

У С Т А Н О В И Л А:

Короткий зміст оскаржуваного судового рішення та встановлені судом першої інстанції обставини.

05.03.2026 року представник заявника ОСОБА_6 ОСОБА_7 подав до суду скаргу, в якій просив скасувати постанову слідчого ХРУП №1 ГУНП в Харківській області про закриття кримінального провадження №0000851 від 15.05.2025 року та зобов`язати слідчого виконати вимоги закону, передбаченого ч.2 ст. 55 КПК України.

Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м.Харкова від 06 березня 2026 року скаргу повернуто заявнику на підставі п.1 ч.2 ст.304 КПК України.

Вимоги апеляційної скарги і узагальнені доводи особи, яка її подала.

В апеляційній скарзі представник заявника ОСОБА_6 ОСОБА_7 просить ухвалу слідчого судді скасувати та направити справу до суду першої інстанції для розгляду по суті.

В обґрунтування апеляційної скарги посилається на те, що слідчий суддя повернув скаргу без врахування його доводів про те, що ОСОБА_6 є потерпілою у кримінальному провадженні.

Позиції учасників судового провадження

Представник заявника адвокат ОСОБА_8 до початку судового засідання подав заяву в якій просить провести судове засідання без його участі та без участі ОСОБА_6 .

На підставі ч.4 ст.107 КПК України, у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

За таких обставин колегія суддів дійшла висновку про можливість проведення розгляду без участі сторін та без фіксування судового засідання технічними засобами.

Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали провадження, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що вона підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Мотиви суду

Повертаючи скаргу слідчий суддя виходив з того, що ОСОБА_6 не входить до кола осіб, які передбачені п.3 ч.1 ст.303, ст.220 КПК України, які можуть оскаржувати рішення дії або бездіяльність органу досудового розслідування в порядку ст. 303 КПК України.

З таким висновком слідчого судді колегія суддів не погоджується з наступних підстав.

Згідно вимог ст.55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності слідчого судді, прокурора, керівника слідчого органу, слідчого є однією із найважливіших гарантій захисту громадянами своїх прав та свобод від їх порушення як з боку органів, що здійснюють розслідування та судовий контроль у кримінальному провадженні, так і з боку інших осіб, що беруть участь у ньому. Стаття 24 КПК також гарантує кожному право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому КПК.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право звернення до суду. Проте таке право не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У кримінальному провадженні такі випадки врегульовані Кримінальним процесуальним кодексом України. Відповідно до ч.1 ст.9 КПК України під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою, як зазначено в ч.1 ст.304 КПК України, протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені рішення слідчого, дізнавача про закриття кримінального провадження - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником.

Разом з цим, зі змісту та резолютивної частини скарги поданої до суду першої інстанції вбачається, зо заявником оскаржується зокрема і рішення органу досудового розслідування щодо відмови у визнанні ОСОБА_6 потерпілою у кримінальному провадженні.

Так, відповідно до п.5 ч.1 ст.303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені рішення прокурора, слідчого, дізнавача про відмову у визнанні потерпілим - особою, якій відмовлено у визнанні потерпілою.

За загальним правилом, потерпілим у кримінальному провадженні може бути фізична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано моральної, фізичної або майнової шкоди. Права і обов`язки потерпілого виникають в особи з моменту подання заяви про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або заяви про залучення її до провадження як потерпілого ( ч.1, 2 ст. 55 КПК України).

Разом із цим, відповідно до ч.6 ст.55 КПК України, якщо внаслідок кримінального правопорушення настала смерть особи, положення частин першої - третьої цієї статті поширюються на близьких родичів чи членів сім`ї такої особи. Потерпілим визнається одна (чи кілька) особа з числа близьких родичів чи членів сім`ї, яка подала заяву про залучення її до провадження як потерпілого.

За таких обставин, слідчий суддя передчасно дійшов висновку щодо повернення скарги та не надав оцінку змісту та доводам скарги щодо оскарження відмови у визнанні потерпілою у кримінальному провадженні та встановлення статусу ОСОБА_6 .

Колегія суддів зазначає, що право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності слідчого судді, прокурора, керівника слідчого органу, слідчого є однією із найважливіших гарантій захисту громадянами своїх прав та свобод від їх порушення як з боку органів, що здійснюють розслідування та судовий контроль у кримінальному провадженні, так і з боку інших осіб, що беруть участь у ньому. Стаття 24 КПК також гарантує кожному право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому КПК.

Кримінальне провадження, відповідно до норм ст.8 КПК України, здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави.

Засада верховенства права є загальнообов`язковою нормою кримінального провадження найвищого рівня, оскільки вона охоплює не лише провадження в справах про вчинення кримінальних правопорушень, а й сучасний правопорядок України в цілому, її дія поширюється на всі органи державної влади, їх службових осіб у всіх сферах діяльності - нормотворчій, правоохоронній, правозастосовчій. Частина 1 ст. 8 Конституції України констатує, що в Україні визнається і діє принцип (засада) верховенства права. Тож ця засада має конституційний характер і за своїм змістом охоплює комплекс національних інститутів, правових механізмів та процедур, які є обов`язковими для того, аби особа мала можливість захистити свої права, свободи і законні інтереси від сваволі з боку держави (її органів і службових осіб) та зберегти свою гідність.

Засада верховенства права, яка лежить в основі кримінального провадження, широко використовується при обґрунтуванні своїх рішень Європейським судом з прав людини. Правові позиції, сформульовані у цих рішеннях, які мають обов`язково враховуватися судами України. В результаті тривалого і динамічного ("живого") тлумачення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод Євросуд сформулював низку правоположень, які охоплюються верховенством права. Серед них основним є забезпечення права людини на справедливий суд. Це право відповідно до названої Конвенції та інтерпретації його Євросудом включає: а) право на гарантований доступ до суду; б) право на законного компетентного і безстороннього суддю; в) право викласти свою позицію в суді; г) право на ефективні засоби юридичного захисту в суді; г) право на справедливий судовий розгляд; д) право на презумпцію невинуватості у кримінальному провадженні; є) право на розумний строк розгляду справи; є) право на відкритий розгляд справи (за винятком обумовлених випадків).

Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини та Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод людини.

Зокрема, вимогами ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод закріплено право на справедливий суд, де право бути заслуханим судом є однією з базових гарантій учасника судового спору (рішення у справі Претто проти Італії Pretto and Others v. Italy, 8 December 1983, Series A no. 71)

У справі Голдер (Golder, 21.02.1975, Series A, №4451/70) проти Об`єднаного Королівства суд зазначив: «на думку Суду, було б немислимим, щоб стаття 6 пункт перший містила детальний опис наданих сторонам процесуальних гарантій і не захищала би в першу чергу те, що дає можливість практично користуватися такими гарантіями доступу до суду. Такі характеристики процесу, як справедливість, публічність, динамізм, позбавляються сенсу, якщо немає самого судового розгляду. Все вищенаведене свідчить про те, що право доступу до правосуддя є одним із невід`ємних складових права, гарантованого пунктом 1 статті 6 Конвенції.

Обмеження права на доступ до суду не повинні впливати на користування правом у такий спосіб і до такої міри, що саму його суть буде порушено, як зазначено щодо прийняття заяви в ухвалі ЄСПЛ по справі Скорик проти України (№ 32671/02 рішення від 08.01.2008 р.).

Враховуючи вищевикладене, а також беручи до уваги норми ст.7 КПК України, якими закріплені загальні засади кримінального провадження, до яких, серед інших, відносяться: доступ до правосуддя та обов`язковість судових рішень і забезпечення права на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності, з метою їх дотримання та гарантій, які вони надають учасникам судового провадження, колегія суддів вважає, що в даному випадку слідчим суддею безпідставно повернуто заявнику його скаргу на постанову слідчого.

За таких обставин, ухвала слідчого судді підлягає скасуванню, а апеляційна скарга задоволенню, з поверненням матеріалів скарги до районного суду для виконання вимог, передбачених ст. 304-306 КПК України та розгляду по суті за відсутності інших процесуальних перешкод.

На підставі викладеного, керуючись ст.407,419, 422 КПК України, колегія суддів

УХВАЛИЛА :

Апеляційну скаргу представника заявника ОСОБА_6 ОСОБА_7 задовольнити.

Ухвалу слідчого судді Київського районного суду м.Харкова від 06 березня 2026 року, якою скаргу представника заявника ОСОБА_6 ОСОБА_7 повернуто заявнику скасувати.

Матеріали скарги представника заявника ОСОБА_6 ОСОБА_7 на постанову слідчого ХРУП №1 ГУНП в Харківській області про закриття кримінального провадження № 0000851 від 15 травня 2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України повернути до суду 1-ї інстанції для виконання вимог, передбачених ст. 304-306 КПК України та розгляду по суті за відсутності інших процесуальних перешкод.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню у касаційному порядку не підлягає.

Колегія суддів:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4