Справа № 305/15/26
Провадження по справі № 1-кп/305/2/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23.03.2026 року. Рахівський районний суд Закарпатської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1

за участі: секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

обвинуваченої ОСОБА_4

захисника - адвоката ОСОБА_5

представника потерпілого ОСОБА_6

розглянувши у судовому засіданні в залі суду в місті Рахів кримінальне провадження, відомості про яке 05.05.2025 внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000026 про обвинувачення

ОСОБА_4 ,ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки та мешканки АДРЕСА_1 , українки, громадянки України, із вищою освітою, одруженої, бухгалтера комунального некомерційного підприємства «Рахівська районна лікарня» Рахівської міської ради Закарпатської області, раніше не судимої,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.367 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до обвинувального акту, ОСОБА_4 , відповідно до наказу керівника КНП «Рахівська районна лікарня» № 642 від 31.12.2019 призначена на посаду бухгалтера КЗР «Рахівська районна лікарня». Відповідно до п.2.1 посадової інструкції, бухгалтер проводить нарахування заробітної плати робітникам КНП "Рахівська районна лікарня". Також, згідно п.2.2 посадової інструкції бухгалтер здійснює прийом, аналіз і контроль табелів обліку робочого часу працівників та готує їх до розрахункової обробки. Крім цього, згідно п.2.4 посадової інструкції бухгалтер, проводить нарахування податків і зборів, заробітної плати працівників, інших виплат і платежів згідно законодавства. У зв`язку із вищенаведеним, відповідно до примітки 1 до ст.364 КК України, ОСОБА_4 з 31.12.2019 обіймає у КНП «Рахівська районна лікарня» посаду, пов`язану з виконанням адміністративно-господарських функцій, тобто є службовою особою. Частиною 2 статті 31 Закону України «Про оплату праці» від 24.03.1995 №108/95 (із змінами) визначено вичерпний перелік виплат, які не враховуються при обчисленні розміру заробітної плати працівника для забезпечення її мінімального розміру, а саме доплати за роботу в несприятливих умовах праці та підвищеного ризику для здоров`я, роботу в нічний та надурочний час, роз`їзний характер робіт, премії до святкових і ювілейних дат. Всі інші складові заробітної плати, які не перелічені в частині другій статті 31 Закону України «Про оплату праці» від 24.03.1995 №108/95, враховуються під час визначення розміру доплат до рівня мінімальної заробітної плати. При цьому, у період з листопада 2022 року по березень 2023 року, ОСОБА_4 , будучи службовою особою, уповноваженою на виконання адміністративно - посадової господарських функцій, яка зобов`язана, відповідно до п.2.4 інструкції бухгалтера КНП «Рахівська районна лікарня» від 02.01.2020, проводити нарахування податків і зборів, заробітної плати працівників, інших виплат і платежів згідно законодавства, під час виконання своїх службових обов`язків, перебуваючи на своєму робочому місці за адресою: м. Рахів, вул. Карпатська, 1, Закарпатської області, в робочий час, неналежно виконуючи свої службові обов`язки через несумлінне ставлення до них, діючи необережно, у порушення вимог частини другої статті 3-1 Закону України «Про оплату праці», статті 8 Закону України «Про Державний бюджет на 2022 рік» та статті 8 Закону України «Про Державний бюджет на 2023 рік, при нарахуванні заробітної плати зайво нарахувала доплати до рівня мінімальної заробітної плати у завищеному розмірі, та зайво нарахувала ЄСВ у листопаді 2022 року щодо 71 працівника КНП «Рахівська районна лікарня», у грудні 2022 року щодо 76 працівників КНП «Рахівська районна лікарня», у лютому 2023 року щодо 73 працівників КНП «Рахівська районна лікарня», у березні 2023 року щодо 18 працівників, на загальну суму 348 854,39 гривень. Внаслідок вказаних дій ОСОБА_4 , зайво виплачено доплати до рівня мінімальної заробітної плати у завищеному розмірі та перераховано ЄСВ, на загальну суму 348 854,39 гривень, чим заподіяно КНП «Рахівська районна лікарня» тяжкі наслідки.

Таким чином, ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.367 КК України, тобто у службовій недбалості, тобто неналежному виконанні службовою особою своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, що спричинило тяжкі наслідки охоронюваним законом інтересам окремих юридичних осіб.

Обвинувачена ОСОБА_4 подала клопотання про звільнення її від кримінальної відповідальності на підставі ст. 45 КК України у зв`язку з дійовим каяттям та закриття кримінального провадження про обвинувачення її за ч. 2 ст.367 КК України

У судовому засіданні обвинувачена ОСОБА_4 зазначила, що, вчинене нею кримінальне правопорушення є необережним нетяжким злочином, вчинено уперше, свою вину вона визнала, щиро покаялася, активно сприяла розкриттю кримінального правопорушення і повністю відшкодувала завдані збитки.

У судовому засіданні захисник обвинуваченої - адвокат ОСОБА_5 підтримав клопотання про закриття, та зазначив, що збитки повністю відшкодовано, обвинувачена щиро розкаялася у скоєному.

Представник потерпілого ОСОБА_6 не заперечував проти закриття кримінального провадження про обвинувачення ОСОБА_4 на підставі ст. 45 КК України у зв`язку з дійовим каяттям. Ніяких претензій матеріального чи морального характеру до обвинуваченої не мають, заподіяна матеріальна шкода відшкодована у повному обсязі.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 не заперечував проти закриття провадження у справі на підставі ст.45 КК України, оскільки для цього наявні усі передбачені КК України підстави.

Суд, заслухавши думку прокурора, обвинуваченої, захисника та представника потерпілого, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч.4 ст.286 КПК України якщо під час здійснення судового провадження щодо провадження, яке надійшло до суду з обвинувальним актом, сторона кримінального провадження звернеться до суду з клопотанням про звільнення від кримінальної відповідальності обвинуваченого, суд має невідкладно розглянути таке клопотання.

Як зазначено у п.1 ч.2, ч.8 ст.284 КПК України кримінальне провадження закривається судом у зв`язку зі звільненням особи від кримінальної відповідальності.

Закриття кримінального провадження або ухвалення вироку з підстави, передбаченої пунктом 1 частини другої цієї статті, не допускається, якщо підозрюваний, обвинувачений проти цього заперечує. В цьому разі кримінальне провадження продовжується в загальному порядку, передбаченому цим Кодексом.

У відповідності до вимог ст.44 КК України особа, яка вчинила кримінальне правопорушення, звільняється від кримінальної відповідальності у випадках, передбачених цим Кодексом. Звільнення від кримінальної відповідальності у випадках, передбачених цим Кодексом, здійснюються виключно судом.

Відповідно до ст.45 КК України особа, яка вперше вчинила кримінальний проступок або необережний нетяжкий злочин, крім корупційних кримінальних правопорушень або кримінальних правопорушень, пов`язаних з корупцією, порушень правил безпеки дорожнього руху або експлуатації транспорту особами, які керували транспортними засобами у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебували під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, звільняється від кримінальної відповідальності, якщо вона після вчинення кримінального правопорушення щиро покаялася, активно сприяла розкриттю кримінального правопорушення і повністю відшкодувала завдані нею збитки або усунула заподіяну шкоду.

Як зазначено у п.3 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 23 грудня 2005 року № 12 «Про практику застосування судами України законодавства про звільнення особи від кримінальної відповідальності» звільнення особи від кримінальної відповідальності у зв`язку з дійовим каяттям (ст. 45 КК України) можливе в разі вчинення нею вперше злочину невеликої тяжкості. Такою, яка вчинила злочин уперше, вважається особа, котра раніше не вчиняла злочинів або раніше вчинила злочин, що вже втратив правове значення. Вчинення триваючого або продовжуваного злочину, двох або більше злочинів невеликої тяжкості, які утворюють сукупність (за винятком реальної), не може бути перепоною для застосування ст. 45 КК України. Дійове каяття полягає в тому, що після вчинення злочину особа щиро покаялась, активно сприяла його розкриттю та повністю відшкодувала завдані збитки або усунула заподіяну шкоду. Відсутність хоча б однієї із зазначених складових дійового каяття виключає звільнення особи від кримінальної відповідальності за ст. 45 КК України. Виняток можуть становити лише випадки вчинення злочину чи замаху на нього, внаслідок яких незаподіяно шкоду або не завдано збитки . Щире розкаяння характеризує суб`єктивне ставлення винної особи до вчиненого злочину, яке виявляється в тому, що вона визнає свою провину, висловлює жаль з приводу вчиненого та бажання виправити ситуацію, що склалася. Активним сприянням розкриттю злочину слід вважати надання особою органам дізнання або досудового слідства будь-якої допомоги в установленні невідомих їм обставин справи. Повне відшкодування завданих збитків або усунення заподіяної шкоди полягає в добровільному задоволенні винним або іншими особами, зокрема батьками чи близькими родичами, обґрунтованих претензій потерпілого щодо відшкодування заподіяної злочином матеріальної та моральної шкоди, загладжуванні її в інший спосіб, наприклад, шляхом прилюдного вибачення за завдану образу. Передбачене у ст.45 КК України звільнення особи від кримінальної відповідальності є обов`язковим. Його треба здійснювати в порядку, встановленому ст.7-2 КПК України, незалежно від того, надійшла справа до суду із відповідною постановою чи з обвинувальним висновком.

Відповідно до ч.2 ст.367 КК України службова недбалість, тобто невиконання або неналежне виконання службовою особою своїх службових обов`язків через несумлінне ставлення до них, що завдало істотної шкоди охоронюваним законом правам, свободам та інтересам окремих громадян, державним чи громадським інтересам або інтересам окремих юридичних осіб, якщо воно спричинило тяжкі наслідки, карається позбавленням волі на строк від двох до п`яти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років та зі штрафом від двохсот п`ятдесяти до семисот п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або без такого.

Отже, відповідно до ч.4 ст.12 КК України інкриміноване ОСОБА_4 діяння є нетяжким злочином.

Відповідно до довідки, виданої комунальним некомерційним підприємством «Рахівська районна лікарня» Рахівської міської ради від 20.01.2026 №42/01-18, усі задані ОСОБА_4 у період з 01.05.2022 по 31.08.2024 роки збитки на загальну суму 348 854,39 гривні відшкодовано у повному обсязі. Матеріальних та моральних претензій до останньої немає.

Отже, у ході судового розгляду, судом встановлено, що обвинувачена ОСОБА_4 вперше притягується до кримінальної відповідальності за вчинення необережного нетяжкого злочину, у вчиненому щиро розкаялася та активно сприяла розкриттю даного злочину. Окрім цього, як вбачається з обвинувального акту, під час досудового розслідування ОСОБА_4 добровільно відшкодувала завдані нею збитки на загальну суму 348 854,39 гривні.

З урахуванням викладеного, суд дійшов висновку про можливість закриття провадження у цій справі у зв`язку із звільненням обвинуваченої від кримінальної відповідальності у відповідності до ст.45 КК України, оскільки вчинений обвинуваченою злочин є нетяжким, вчинений нею вперше, при цьому обвинувачена щиро розкаялася, активно сприяла розкриттю кримінального правопорушення і повністю відшкодувала завдані нею збитки.

Речові докази по справі відсутні.

Запобіжний захід стосовно обвинуваченої ОСОБА_4 не обирався.

У відповідності до положень ч.2 ст.124 КПК України, процесуальні витрати за проведення судово-економічної експертизи №СЕ- 19/109-25/12947-ЕК від 26.09.2025 року у сумі 17 828,00 гривень слід стягнути з обвинуваченої ОСОБА_4 .

На підставі викладеного, керуючись ст.284, 286, 369, 372 КПК України, ст.ст. 44, 46 КК України суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Кримінальне провадження, відомості про яке 05.05.2025 внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000026 про обвинувачення ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.367 КК України закрити на підставі ст.45 КК України, у зв`язку з дійовим каяттям.

ОСОБА_4 звільнити від кримінальної відповідальності, передбаченої ч.2 ст.367 КК України.

Стягнути з ОСОБА_4 на користь держави процесуальні витрати за проведення судової експертизи №СЕ- 19/109-25/12947-ЕК від 26.09.2025 року у сумі 17 828 (сімнадцять тисяч вісімсот двадцять вісім) гривень.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду через Рахівський районний суд протягом 7 днів з дня її проголошення.

Суддя: ОСОБА_1