Справа № 570/4818/25
Номер провадження 1-кс/570/523/2025
У Х В А Л А

23 вересня 2025 року

Слідчий суддя Рівненського районного суду Рівненської області ОСОБА_1 , перевіривши заяву ОСОБА_2 , поданої в інтересах ОСОБА_3 про звільнення незаконно утриманої особи, -

в с т а н о в и в :

23 вересня 2025 року ОСОБА_2 звернулася через систему "Електронний суд" до слідчого судді Рівненського районного суду Рівненської області в інтересах свого цивільного чоловіка ОСОБА_3 із заявою в порядку ст.206 КПК України, в якій просить:

1) Постановити ухвалу суду, якою зобов`язати командування військової частини НОМЕР_1 233 спп, ОСОБА_4 , Рівне, звільнити незаконно затриманого громадянина України, ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ознайомившись із заявою слідчий суддя вважає, що заява підлягає поверненню особі, яка її подала, тобто ОСОБА_2 .

Позиція заявниці.

В обґрунтування заяви ОСОБА_2 посилається на те, що 20.09.2025 року, близько 11 год. 00 хв. у м. Шепетівка Хмельницької області, посадовими особами патрульної поліції Національної поліції України разом з посадовими особами ІНФОРМАЦІЯ_2 був зупинений транспортний засіб ОСОБА_5 VW Jetta державні номерні знаки НОМЕР_2 , у якому разом з ним перебував, її цивільний чоловік ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 для перевірки військово-облікових документів.

Після перевірки військово-облікових документів, посадові особи ІНФОРМАЦІЯ_2 , погрожуючи та здійснюючи фізичний та психологічний тиск на ОСОБА_3 , незаконно затримали та доставили до ІНФОРМАЦІЯ_2 на транспортному засобі RENO DUSTER державні номерні знаки НОМЕР_3 .

Зі слів ОСОБА_5 , який знаходився поряд з ОСОБА_3 , надав усні пояснення і всі підтверджуючи документи, під час затримання посадовими особами ІНФОРМАЦІЯ_3 , про те що він перебуває на військовому обліку у ІНФОРМАЦІЯ_4 , у розшуку не перебуває, військово облікові дані уточнив завчасно, має відстрочку від мобілізації на підставі п. 2 ч. 3 ст. 23 Закону України «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію» до 05.11.2025 року, а саме у зв`язку з тим, що ОСОБА_3 , працює у комунальному закладі «Якушинецький ліцей» Вінницької області на посаді педагога організатора на повному тижневому навантаженні (1,0 ставки) за основним місцем роботи.

Зі слів ОСОБА_5 , ОСОБА_3 , перебував у будівлі ІНФОРМАЦІЯ_3 більше трьох годин, після цього ОСОБА_3 , посадові особи ІНФОРМАЦІЯ_3 вивели з будівлі РТЦК, посадили у транспортний засіб RENO DUSTER державні номерні знаки НОМЕР_3 та повезли у невідомому напрямку. Єдине, що встиг передати словами ОСОБА_3 , коли виходив з будівлі РТЦК, ОСОБА_5 , що співробітники ТЦК примусили його проти його волі пройти ВЛК та протиправно мобілізували і наразі нібито його повезуть в учбовий центр.

Після цього, заявниця отримала від ОСОБА_3 текстове повідомлення такого змісту: «мене забирають і везуть з шепетівського ТЦК, на учебку похоже, ОСОБА_4 , ОСОБА_6 , А4152 233 спп, Всьо вимикаюсь».

Пізніше, також заявниця отримала повідомлення від ОСОБА_3 , а саме фото на якому міститься наступна інформація: «Телефон чергового 1 навчальної роти 3 навчального батальйону військової частини НОМЕР_1 для екстрених дзвінків НОМЕР_4 ».

На момент подання цієї скарги до Суду, цивільний чоловік заявниці, ОСОБА_3 на зв`язок не виходив.

Вважаю, що в діях посадових осіб ІНФОРМАЦІЯ_3 та військової частини НОМЕР_5 спп, ОСОБА_4 , Рівне можуть бути ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 371 Кримінального кодексу України, а саме завідомо незаконне затримання та незаконний привід ОСОБА_3 , до ІНФОРМАЦІЯ_3 , ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 426-1 Кримінального кодексу України, а саме перевищення військовою службовою особою службових повноважень та ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 146 Кримінального кодексу України, а саме незаконне позбавлення волі людини, а ОСОБА_3 незаконно був затриманий посадовими особами ІНФОРМАЦІЯ_3 та вивезений у подальшому до військової частини НОМЕР_1 233 спп, ОСОБА_4 , Рівне, який наразі незаконно утримується у цій військовій частині.

Це змусило заявницю звернутися до суду з даною заявою, з метою захисту прав та свобод ОСОБА_3 .

Положення законодавства, яке враховує слідчий суддя.

У статті 124 Конституції України закріплено, що правосуддя в Україні здійснюють виключно суди. Юрисдикція судів поширюється на будь-який юридичний спір та будь-яке кримінальне обвинувачення. У передбачених законом випадках суди розглядають також інші справи.

Судоустрій в Україні будується за принципами територіальності та спеціалізації і визначається законом (стаття 125 Конституції України).

Відповідно до ч. 3 ст. 26 КПК України, слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Виходячи з поняття «підсудність» як розмежування компетенції між окремими ланками судової системи та між судами однієї ланки щодо розгляду справ, підсудністю фактично є визначення в системі судів компетентного суду стосовно вирішення певної справи.

За змістом ч. 1 ст. 206 КПК України, кожен слідчий суддя суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться особа, яка тримається під вартою, має право постановити ухвалу, якою зобов`язати будь-який орган державної влади чи службову особу забезпечити додержання прав такої особи.

Якщо слідчий суддя отримує з будь-яких джерел відомості, які створюють обґрунтовану підозру, що в межах територіальної юрисдикції суду знаходиться особа, позбавлена свободи за відсутності судового рішення, яке набрало законної сили, або не звільнена з-під варти після внесення застави в установленому цим Кодексом порядку, він зобов`язаний постановити ухвалу, якою має зобов`язати будь-який орган державної влади чи службову особу, під вартою яких тримається особа, негайно доставити цю особу до слідчого судді для з`ясування підстав позбавлення свободи (ч. 2 ст. 206 КПК України).

Отже, повноваження слідчого судді у даному випадку поширюються виключно на територіальну юрисдикцію суду, в межах якого знаходиться особа, позбавлена свободи за відсутності судового рішення, яке набрало законної сили.

За змістом п.3-1 Прикінцевих та перехідних положень Закону України "Про судоустрій і статус суддів", до набрання чинності законом України щодо зміни системи місцевих судів на території України у зв`язку з утворенням (ліквідацією) районів відповідні місцеві суди продовжують здійснювати свої повноваження у межах територіальної юрисдикції, визначеної до набрання чинності Постановою Верховної Ради України "Про утворення та ліквідацію районів" від 17 липня 2020 року № 807-IX, але не довше ніж один рік з дня припинення чи скасування воєнного стану на території України, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 "Про введення воєнного стану в Україні", затвердженого Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 2102-IX.

У зв`язку з цим слідчий суддя зазначає, що місцезнаходженням військової частини НОМЕР_1 є АДРЕСА_1 , на яке поширюється територіальна юрисдикція Костопільського районного суду Рівненської області.

Забезпечення кожному права на справедливий суд та реалізація права особи на судовий захист мають здійснюватися з урахуванням норм Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а також практики Європейського суду з прав людини, які відповідно до статті 7 Закону України від 23 лютого 2006 року № 3477-IV «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» застосовуються судами при розгляді справ як джерело права.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов`язків особи чи при розгляді будь-якого кримінального обвинувачення, що пред`являється особі. Ключовими принципами статті 6 Конвенції є верховенство права та належне здійснення правосуддя. Ці принципи також є основоположними елементами права на справедливий суд. Виходячи з конструкції ч.1 ст.6 Конвенції, можна зробити висновок, що у ній закріплено такі елементи права на судовий захист:

1) право на розгляд справи;

2) справедливість судового розгляду;

3) публічність розгляду справи та проголошення рішення;

4) розумний строк розгляду справи;

5) розгляд справи судом, встановленим законом;

6) незалежність і безсторонність суду.

Термін «встановленим законом» у статті 6 Конвенції спрямований на гарантування того, що судова гілка влади у демократичному суспільстві не залежить від органів виконавчої влади, але керується законом, що приймається парламентом.

Основними критеріями, якими керується ЄСПЛ щодо визначення органу «судом» у розумінні статті 6 Конвенції є:

1) здатність ухвалювати обов`язкові для виконання рішення;

2) обов`язкова законодавча регламентація функціонування та діяльності «суду»;

3) наявність встановленої законом функції щодо розгляду юридично значимих питань;

4) гарантованість незалежності від державної виконавчої влади та інших учасників справи.

Висновки.

Основними критеріями, якими керується ЄСПЛ щодо визначення органу «судом» у розумінні статті 6 Конвенції є: 1) здатність ухвалювати обов`язкові для виконання рішення; 2) обов`язкова законодавча регламентація функціонування та діяльності суду; 3) наявність встановленої законом функції щодо розгляду юридично значимих питань; 4) гарантованість незалежності від державної виконавчої влади та інших учасників справи.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом.

Суд не тільки вправі, а й зобов`язаний ухилитися від розв`язання справ, йому не підсудних.

Вимоги статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод є виконаними, коли справа заявника буде розглянута національним судом, який створено на підставі закону.

Як вбачається із заяви, ОСОБА_3 утримується на території Загальновійськового полігону (військова частина НОМЕР_1 ).

Згідно відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, місцезнаходженням військової частини НОМЕР_1 є АДРЕСА_1 , що територіально віднесено до юрисдикції Костопільського районного суду Рівненської області.

У даному випадку справа не може розглядатися Рівненським районним судом Рівненської області (слідчим суддею цього суду), оскільки вона не підсудна цьому суду.

Прийняття справи до розгляду саме Рівненським районним судом Рівненської області буде означати порушення елемента права на судовий захист «розгляд справи судом, встановленим законом», тобто порушення статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Приймаючи до уваги, що норми КПК України не визначають порядок дій слідчого судді при отриманні заяви (клопотання, скарги) в порядку, визначеному ч. 2 ст. 206 КПК України з порушенням правил територіальної підсудності, вважаю за необхідне на підставі ч. 6 ст. 9 КПК України із урахуванням загальних засад кримінального провадження, визначених ч. 1 ст. 7 цього Кодексу, застосувати положення п. 2 ч. 2 ст. 304 КПК України.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 304 КПК України скарга (клопотання) повертається, якщо скарга (клопотання) не підлягає розгляду в цьому суді.

Враховуючи викладене слідчий суддя не знаходить правових підстав для розгляду зазначеної заяви по суті, оскільки вона не підлягає розгляду в Рівненському районному суді Рівненської області, а тому вважає за необхідне повернути таку заяву особі, яка її подала.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 7, 9, 206, 304, 372, 392, 395, 532 КПК України, слідчий суддя, -

у х в а л и в :

Заяву ОСОБА_2 , поданої в інтересах ОСОБА_3 про звільнення незаконно утриманої особи - повернути особі, яка її подала.

Повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню до слідчого судді в порядку, передбаченому КПК України.

Роз`яснити заявниці, що дана заява може бути подана до Костопільського районного суду Рівненської області (вул. Коперніка, 14а, м. Костопіль Рівненської області; електронна адреса: ), для розгляду за територіальністю.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Рівненського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення. Якщо ухвалу було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1