Справа № 304/145/26 Провадження № 1-кс/304/167/2026
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 лютого 2026 року м. Перечин

Слідчий суддя Перечинського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду клопотання прокурора відділу Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_3 , подане на підставі матеріалів досудового розслідування, внесених до ЄРДР за № 0000003 від 21 січня 2026 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 204 КК України, про арешт майна,

У С Т А Н О В И В :

прокурор звернувся до слідчого судді з даним клопотанням на підставі матеріалів кримінального провадження, внесених до ЄРДР за № 0000003 від 21 січня 2026 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 204 КК України, про накладення арешту з метою збереження речових доказів шляхом заборони відчуження, розпорядження та користування предметами, вилученими за результатами проведення 20 січня 2026 року поблизу міста Тячів Закарпатської області на напрямку 254 прикордонного знаку на відстані 400 м до Державного кордону України, огляду транспортного засобу марки «Mercedes-Benz» моделі «Sprinter 519», р/н НОМЕР_1 , білого кольору, VIN-код НОМЕР_2 , який згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_3 від 05 лютого 2022 року належить ОСОБА_4 ( АДРЕСА_1 ), а саме на тютюнові вироби без марок акцизного податку України марки «Rothmans Demi», 600 пачок; «Прима Класична», 190 пачок; «Compliment Blue Demi Slims», 2 150 пачок; «Marlboro Limited Edition», 320 пачок; «Compliment Original», 1 200 пачок; «Jin Ling», 1 510 пачок; «Compliment Blue King Size», 150 пачок; «Compliment Red King Size», 120 пачок; електронні цигарки без марок акцизного податку України марки «Elfbar GH 33000 Рro», 10 штук; «Elfbar Moonnight», 15 штук; «Raya D3», 5 штук; видаткові накладні № 156664, 156684, 156651, 156630, 156480, 156671, 156490, 156677, 156616 від 20.01.2026 на 9 арк.; мобільний телефон без систем логічного захисту, який належить водію транспортного засобу ОСОБА_5 , марки «Хіаоmі» моделі «Redmi15C» IMEI1 НОМЕР_4 , IMEI2 НОМЕР_5 із сім-карткою оператора мобільного зв`язку ПрАТ «Київстар» мобільний номер НОМЕР_6 , а також вказаний транспортний засіб, свідоцтво про реєстрації такого та ключі запалювання до нього.

Клопотання мотивує тим, що підрозділом детективів Територіального управління БЕБ у Закарпатській області проводиться досудове розслідування даного кримінального провадження, під час якого встановлено, що 20 січня 2026 року поблизу міста Тячів Закарпатської області на напрямку 254 прикордонного знаку на відстані 400 м до Державного кордону України працівниками прикордонної служби зупинений транспортний засіб марки «Mercedes-Benz» моделі «Sprinter 519», р/н НОМЕР_1 , під керуванням громадянина України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ; оглядом транспортного засобу у вантажному відділенні та кабіні водія виявлено та вилучено 6 240 пачок тютюнових виробів та 30 штук електронних цигарок марки «Elfbar», на яких відсутні марки акцизного податку України.

Попередня правова кваліфікація вказаного кримінального правопорушення визначена органом досудового розслідування за ч. 1 ст. 204 КК України.

Прокурор вказує, що цього ж дня на підставі добровільної згоди користувача транспортного засобу ОСОБА_5 відповідно до ч. 3 ст. 214 КПК у період з 20.31 по 23.53 год працівниками ТУ БЕБ у Закарпатській області проведено огляд вказаного транспортного засобу, в ході якого виявлено та вилучено тютюнові вироби без марок акцизного податку України марки «Rothmans Demi», 600 пачок; «Прима Класична», 190 пачок; «Compliment Blue Demi Slims», 2 150 пачок; «Marlboro Limited Edition», 320 пачок; «Compliment Original», 1 200 пачок; «Jin Ling», 1 510 пачок; «Compliment Blue King Size», 150 пачок; «Compliment Red King Size», 120 пачок; електронні цигарки без марок акцизного податку України марки «Elfbar GH 33000 Рro», 10 штук; «Elfbar Moonnight», 15 штук; «Raya D3», 5 штук; видаткові накладні № 156664, 156684, 156651, 156630, 156480, 156671, 156490, 156677, 156616 від 20.01.2026 на 9 арк.; мобільний телефон без систем логічного захисту, який належить водію транспортного засобу ОСОБА_5 , марки «Хіаоmі» моделі «Redmi15C» IMEI1 НОМЕР_4 , IMEI2 НОМЕР_5 із сім-карткою оператора мобільного зв`язку ПрАТ «Київстар» мобільний номер НОМЕР_6 .

Також зазначає, що виявлені тютюнові вироби, транспортний засіб є матеріальними об`єктами, які, відповідно, є предметом і засобами вчинення кримінального правопорушення та, як наслідок, мають значення речових доказів вчиненого злочину; транспортний засіб являється засобом вчинення кримінального правопорушення, а видаткові накладні та мобільний телефон, який належить водію транспортного засобу також можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, оскільки містять на собі інформацію щодо діяльності із зберігання та транспортування незаконно виготовлених підакцизних товарів без марок акцизного податку України, а відтак мають значення речового доказу у кримінальному провадженні.

Постановою детектива від 21 січня 2026 року вищевказані предмети, речі та документи визнані речовими доказами.

Враховуючи викладене, прокурор, посилаючись на норми кримінального процесуального закону, що визначають питання речових доказів та арешту майна, вказує, що у органу досудового розслідування є підстави та розумні підозри вважати, що вилучені в ході обшуку предмети відповідають критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України, що дає підстави згідно з ч. 3 ст. 170 КПК України вжити захід забезпечення кримінального провадження у виді накладення арешту на майно, через що просить клопотання задовольнити.

У судове засідання ініціатор клопотання не з`явився, подав слідчому судді заяву, в якій просив розглянути клопотання без його участі, підтримує таке у повному обсязі, а також долучає до матеріалів судового провадження копію ухвали слідчого судді від 29 січня 2025 року, якою накладено арешт на майно з правом розпорядження.

ОСОБА_4 як власник транспортного засобу та ОСОБА_5 як користувач решти тимчасово вилученого майна у судове засідання також не з`явилися, про місце, дату та час судового засідання повідомлялися у встановленому законом порядку; детектив у провадженні ОСОБА_6 подав слідчому судді заяву, в якій вказує на те, що ним належним чином повідомлено ОСОБА_4 про місце, дату та час розгляду даного клопотання.

На підставі ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування судового процесу за допомогою технічних засобів не проводиться.

Слідчий суддя, вивчивши зміст клопотання та надані сторонами докази, прийшов до такого висновку.

Пунктом 4 частини 2 статті 36 КПК України передбачено, що прокурор, здійснюючи нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням, уповноважений доручати слідчому, органу досудового розслідування проведення у встановлений прокурором строк слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій, інших процесуальних дій або давати вказівки щодо їх проведення чи брати участь у них, а в необхідних випадках особисто проводити слідчі (розшукові) та процесуальні дії в порядку, визначеному цим Кодексом.

Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 цього Кодексу під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 цього Кодексу арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Частиною 3 вказаної статті передбачено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Як видно з матеріалів клопотання, 21 січня 2026 року до ТУ БЕБ у Закарпатській області надійшло повідомлення НОМЕР_7 прикордонного загону про виявлення кримінального правопорушення (протиправного діяння, що містить ознаки злочину) від 20 січня 2026 року № 05.8/952-26-Вих про те, що 20 січня 2026 року прикордонним нарядом «Контрольний пост» на напрямку 254 прикордонного знаку на відстані 400 м до Державного кордону України було зупинено транспортний засіб марки «Мерседес-Бенц», р/н НОМЕР_1 , під керуванням громадянина України ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 . В ході проведення поверхневого огляду транспортного засобу складом прикордонного наряду «Контрольний пост», у водійському та багажному відділеннях було виявлено ящики із тютюновими виробами іноземного виробництва без марок акцизного податку України.

Також з матеріалів клопотання видно, що 21 січня 2026 року органом досудового розслідування за вказаним фактом було розпочато досудове розслідування за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого за ч. 1 ст. 204 КК України, що підтверджується Витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000003 від 21 січня 2026 року.

Двадцятого січня 2026 року у період часу з 20.31 год по 23.53 год детективом ОСОБА_7 за участю користувача водія ОСОБА_5 проведено огляд транспортного засобу марки «Мерседес-Бенц», р/н НОМЕР_1 , в ході якого у кабіні водія та на підлозі виявлено тютюнові вироби без марок акцизного податку, видаткові накладні, грошові кошти, тютюнові вироби з марками акцизного податку, електронні цигарки без марок акцизного податку, а також у вантажному відділенні велику кількість тютюнових виробів без марок акцизу. Крім цього за наслідками огляду було також вилучено вказаний транспортний засіб, свідоцтво про реєстрацію такого та ключі запалювання, а також оглянуто вміст мобільного телефону водія ОСОБА_5 , який за наслідками огляду вилучено

За постановою старшого слідчого ОСОБА_7 про визнання речовими доказами від 21 січня 2026 року вилучене під час огляду майно визнано речовими доказами у даному кримінальному провадженні.

Зі змісту ч. 2 ст. 173 КПК України вбачається, що при вирішенні питання про арешт майна суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) достатність доказів, що вказують на вчинення особою кримінального правопорушення; 3) розмір можливої конфіскації майна, можливий розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, та цивільного позову; 4) наслідки арешту майна для інших осіб; 5)розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Завданнями арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Зокрема, зважаючи на обставини, що розслідуються у межах цього кримінального провадження, обґрунтованою є можливість знищення, приховування речей та грошових коштів, які були вилучені під час обшуку.

Критерії розумності та співрозмірності є оціночними поняттями та визначаються на розсуд слідчого судді. При цьому будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися, зокрема, на умовах, передбачених законом. Обмеження права власності має переслідувати законну мету за допомогою засобів, які є їй пропорційними. Водночас, будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечувати «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи.

КПК у частині четвертій статті 173 визначає, що у разі задоволення клопотання слідчий суддя застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

При цьому, заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна (ч. 11 ст. 170 КПК).

На думку слідчого судді, накладення арешту в цьому випадку є розумним та співрозмірним завданням кримінального провадження. При цьому слідчий суддя враховує, серед іншого, суспільну небезпеку можливого кримінального правопорушення, його специфіку, тяжкість.

Так, у ході розгляду клопотання слідчим суддею встановлено, що ухвалою слідчого судді Перечинського районного суду Закарпатської області від 29 січня 2025 року у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000005 від 17 січня 2025 року, було накладено арешт зокрема на транспортний засіб марки «Mercedes-Benz» моделі «Sprinter 519», р/н НОМЕР_1 , номер шасі НОМЕР_2 , 2016 року випуску, білого кольору, власником якого згідно зі Свідоцтвом про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_3 є ОСОБА_4 , мешканка АДРЕСА_1 , а також на Свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_3 та ключі від автомобіля (один ключ запалення чорного кольору пластиковий, інший замикання/відмикання металевий), та застосовано заборону розпоряджатися вказаним майном.

Відтак, користуючись вказаним транспортним засобом, власник ОСОБА_4 продовжила використання такого у перевезенні підакцизних товарів, на яких відсутні марки акцизного податку України.

З матеріалів долучених до клопотання вбачається, що речі та документи, про які йде мова у клопотанні, можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, у зв`язку з чим слідчий суддя має достатні підстави вважати, що таке майно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Крім того, також є достатні підстави вважати, що це майно відповідає критеріям, зазначеним у ч. 2 ст. 167 КПК України, що є належною правовою підставою для арешту вказаного майна.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, збереження речових доказів.

Частина 4 статті 173 цього Кодексу передбачає, що у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна.

Згідно з частиною 11 статті 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

На думку слідчого судді, матеріали кримінального провадження у повній мірі дають підстави заборонити ОСОБА_4 як власнику майна користуватися транспортним засобом.

Враховуючи вищевикладене, а також правову підставу для арешту майна, наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наявність об`єктивної необхідності та виправданість такого втручання у права і свободи особи, а також з метою забезпечення збереження речових доказів, слідчий суддя вважає, що клопотання про арешт майна підлягає задоволенню.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 2 Закону України «Про доступ до судових рішень», зокрема ухвали про арешт майна у кримінальних провадженнях оприлюднюються в електронній формі не раніше дня їх звернення до виконання.

Керуючись ст. 36, 131, 132, 170-173, 175, 309 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В :

клопотання прокурора відділу Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_3 , подане на підставі матеріалів досудового розслідування, внесених до ЄРДР за № 0000003 від 21 січня 2026 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 204 КК України, про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на транспортний засіб марки «Mercedes-Benz» моделі «Sprinter 519», р/н НОМЕР_1 , номер шасі НОМЕР_2 , 2016 року випуску, білого кольору, власником якого згідно зі Свідоцтвом про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_3 є ОСОБА_4 , мешканка АДРЕСА_1 , а також на Свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_3 та ключі від автомобіля; тютюнові вироби без марок акцизного податку України марки «Rothmans Demi», 600 пачок; «Прима Класична», 190 пачок; «Compliment Blue Demi Slims», 2 150 пачок; «Marlboro Limited Edition», 320 пачок; «Compliment Original», 1 200 пачок; «Jin Ling», 1 510 пачок; «Compliment Blue King Size», 150 пачок; «Compliment Red King Size», 120 пачок; електронні цигарки без марок акцизного податку України марки «Elfbar GH 33000 Рro», 10 штук; «Elfbar Moonnight», 15 штук; «Raya D3», 5 штук; видаткові накладні № 156664, 156684, 156651, 156630, 156480, 156671, 156490, 156677, 156616 від 20.01.2026 на 9 арк.; мобільний телефон марки «Хіаоmі» моделі «Redmi15C» IMEI1 НОМЕР_4 , IMEI2 НОМЕР_5 , без систем логічного захисту, із сім-карткою оператора мобільного зв`язку ПрАТ «Київстар» мобільний номер НОМЕР_6 , який належить ОСОБА_5 , заборонивши користуватися та розпоряджатися вказаним майном.

Виконання зазначеної ухвали покласти на прокурора відділу Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_3 .

Згідно із ст. 175 КПК України ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Роз`яснити, що відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя:ОСОБА_1