провадження № 1-кс/361/2181/25
УХВАЛА

щодо застосування запобіжного заходу

11 грудня 2025 р. м. Бровари

Слідчий суддя Броварського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора Броварської окружної прокуратури ОСОБА_3 ,

захисника адвоката ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання, подане слідчим слідчого відділу Броварського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Броварської окружної прокуратури ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні №0002318 від 09.12.2025, про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у нічний час доби відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України,

ВСТАНОВИВ :

Слідчий за погодженням з прокурором звернувся з клопотанням, в якому просить застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту на певний період доби за місцем його проживання: АДРЕСА_1 .

Згідно з клопотанням слідчим відділом Броварського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області проводиться досудове розслідування кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових р озслідувань за №0002318 від 09.12.2025 за ч. 1 ст. 263 КК України.

В клопотанні слідчий зазначає, що у кінці лютого 2022 року (більш точного часу досудовим розслідуванням не встановлено), ОСОБА_5 перебуваючи на території поля, поблизу с. Заворичі Броварського району Київського області, у порушення додатку № 1, затвердженого п. 1 постанови Верховної Ради України від 17.06.1992 № 2471-XII «Про право власності на окремі види майна», п.п. 1-4, 9, 15 Положення по дозвільну систему, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.1992 № 576, п. п. 2.8., 8.1., 8.2., 8.9 та глави 12 Інструкції про порядок виготовлення, придбання, зберігання, обліку, перевезення та використання вогнепальної, пневматичної, холодної і охолощеної зброї, пристроїв вітчизняного виробництва для відстрілу патронів, споряджених гумовими чи аналогічними за своїми властивостями метальними снарядами несмертельної дії, та патронів до них, а також боєприпасів до зброї, основних частин зброї та вибухових матеріалів, затвердженої наказом МВС України від 21.08.1998 № 622, віднайшов предмет зовні схожий на корпус ручної осколкової гранати «Ф-1» з наявним маркуванням на доній частині «386 280-8 Т», предмет зовні схожий на корпус ручної осколкової гранати «Ф-1» з наявним маркуванням на корпусі «Я» та з маркуванням на доній частині «386 255-83 Т», предмет зовні схожий на підривач до ручної уламкової гранати типу УЗРГМ-2 з маркуванням на зовнішній стороні запобіжного важеля «114-81 УЗРГМ-2 583», та розпочав їх незаконне зберігання, після чого незаконно перемістив їх за адресою: АДРЕСА_1 .

В подальшому, 09.12.2025, в період часу з 18 год. 57 хв. по 19 год. 56 хв. в ході затримання ОСОБА_5 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), під час особистого обшуку, в правій та лівій кишенях його куртки було виявлено та вилучено вказані предмети.

Крім того, ОСОБА_5 не вжив жодних заходів щодо інформування правоохоронних органів про віднайдені ним предмет та не вчинив жодних дій щодо добровільної здачі вищевказаних предметів органам влади.

В клопотанні слідчий посилається на те, що ОСОБА_5 підозрюється у незаконному носінні, зберіганні та придбанні бойових припасів без передбаченого законом дозволу, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

Відомості про вказану подію 09.12.2025 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002318 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

ОСОБА_5 затримано в порядку ст. 208 КПК України 09.12.2025 о 16 годині 26 хвилин, за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

10.12.2025 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

Зі змісту клопотання вбачається, що наявність обґрунтованої підозри сторона обвинувачення підтверджує зібраними в кримінальному провадженні доказами: даними протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину в порядку ст. 208 КПК України; даними протоколу допиту свідка ОСОБА_7 ; даними протоколу допиту свідка ОСОБА_8 ; даними протоколу допиту свідка ОСОБА_9 ; даними протоколу допиту підозрюваного ОСОБА_5 ; іншими матеріалами кримінального провадження у сукупності; змістом повідомлення про підозру, які долучені до клопотання.

Обґрунтовуючи доводи щодо необхідності застосування стосовно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді нічного домашнього арешту слідчий посилається на наявність ризиків, передбачених у п. п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, можливість переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; незаконно впливати на свідків; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Одночасно слідчий просить покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.

В клопотанні слідчий вказує, що застосування до підозрюваного ОСОБА_5 більш м`якого запобіжного заходу не забезпечить належної поведінки підозрюваного, не зменшить наявність вищевказаних ризиків та не зможе перешкодити їх реалізації, оскільки ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, відповідальність за скоєння якого передбачена у вигляді позбавлення волі до семи років, а відтак розуміючи, що у разі визнання його винним у вчиненні вказаного злочину, йому загрожує покарання у виді позбавлення волі, через що останній може переховуватися від органів досудового розслідування та суду. Також ОСОБА_5 може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, тобто незаконно впливати на осіб, які на теперішній час не допитані як свідки, однак яким можуть бути відомі відомості щодо обставин вчиненого ним даного кримінального правопорушення. Окрім цього, ОСОБА_5 з того моменту, як знайшов вибухові пристрої добровільно не звертався до органів поліції з метою видачі чи повідомлення про наявність вибухового пристрою. Разом з тим, у зв`язку зі збройною агресією РФ, на території Київської області можуть знаходитись інші небезпечні вибухові пристрої та ОСОБА_5 може вчинити кримінальне правопорушення за аналогічних обставин.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу здійснювалось повне фіксування судового процесу технічними засобами.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав в повному обсязі з підстав, викладених у ньому, просив задовольнити.

Прокурор вказав, що сукупність отриманих органом досудового розслідування на цій стадії доказів, дає підстави вважати, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке йому інкриміновано.

На думку прокурора, сукупність наявних ризиків свідчить про те, що застосування більш м`якого запобіжного заходу є недоцільним і не зможе запобігти наявним ризикам.

Захисник ОСОБА_4 в судовому засіданні не заперечувала проти обрання відносно її підзахисного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешті в нічний час, однак вважає, що органом досудового розслідування не доведені наявні ризики передбачені ст. 177 КПК України.

Підозрюваний ОСОБА_5 не заперечував щодо застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в нічний період доби. Вказав, що працює не офіційно, займається домашнім господарством.

За правилами ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Згідно зі ст. 181 КПК України домашній арешт полягає у забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Домашній арешт може бути застосований до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у вигляді позбавлення волі.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчим суддею встановлено, що в провадженні СВ Броварського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області перебуває кримінальне провадження № 0002318, відомості щодо якого внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 0.12.2025 за ознаками вчинення кримінального правопорушень, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

10.12.2025 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

Дослідивши клопотання та додані до нього копії з матеріалів кримінального провадження, заслухавши доводи прокурора, пояснення захисника, підозрюваного, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання підлягає задоволенню з огляду на таке.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини розумна підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у ст. 5 параграфу 1(с) Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, передбачає "наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин" (див. рішення O'Hara v. United Kingdom of 16 October 2001, § 34).

Розумна підозра, згадана в ст. 5 § 1(с) Конвенції, не означає, що винуватість підозрюваного має бути встановлена на цій стадії. Саме у чіткому доведенні як події, так і характеру того злочину, у якому підозрюється особа, і полягає мета розслідування (див. рішення N.C. v. Italy of 11 January 2001, §45).

Беручи до уваги ранню стадію досудового розслідування, слідчий суддя вважає, що згідно з клопотанням та доданими до нього матеріалами існує достатньо підстав вважати, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, і може бути причетний до його скоєння.

Досудове розслідування в кримінальному провадженні триває.

Сукупність наданих органом досудового розслідування доказів дає підстави слідчому судді зробити висновок про обґрунтованість повідомленої підозри.

На стадії розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу докази слідчим суддею не підлягають оцінці на предмет належності та достатності для висновку про наявність в діях особи складу злочину поза розумним сумнів, що підлягає доведенню під час розгляду обвинувального акта по суті на стадії судового провадження у разі його скерування до суду.

Слідчий суддя вважає, що під час розгляду клопотання прокурором на підставі матеріалів кримінального провадження, які долучені до клопотання, зокрема, копій протоколів обшуків, протоколів допиту свідків, висновку актів, доведено наявність достатніх підстав вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення і що до його вчинення може бути причетний ОСОБА_5 .

Звертаючись до слідчого судді з клопотанням, прокурор посилався на наявність ризиків, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування, незаконно впливати на свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності поза процесуальних дій зазначеної особи.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Клішин проти України» наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та доводитися відповідними доказами.

Слідчим суддею встановлено достатньо підстав вважати, що прокурором доведений ризик, на який він посилається, що підозрюваний може переховуватись від органу досудового розслідування суду, враховуючи тяжкість покарання, яке йому загрожує, у разі визнання його винуватим у вчиненні злочину.

В той же час, слідчий суддя вважає не доведеним ризик можливого вчинення інших кримінальних правопорушень, оскільки ОСОБА_5 раніше до кримінальної відповідальності не притягувався, запобіжні заходи відносно нього не обирались.

Не доведеним є ризики, що підозрюваний може впливати на свідків у кримінальному провадженні та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Слідчий суддя вважає, що наведені вище ризики не підтверджені жодними конкретними фактами та жодних доказів на підтвердження факту їх існування слідчому судді не надано. З цих підстав, ці ризики не враховуються слідчим суддею при вирішенні питання про наявність підстав для застосування запобіжного заходу щодо підозрюваного.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу стосовно підозрюваного, згідно зі ст.178 КПК України, слідчий суддя враховує, що прокурором доведено наявність лише одного ризику, що підозрюваний може переховуватись від органу досудового розслідування суду, беручи до уваги особу підозрюваного, наявність в нього постійного місця проживання, те, що він працює неофіційно, раніше до кримінальної відповідальності не притягувався, запобіжні заходи відносно нього не застосовувались, а тому слідчий суддя вбачає підстав для застосування щодо підозрюваного запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в нічний час доби.

З урахуванням встановлених обставин кримінального провадження, доведеність лише одного ризику, беручи до уваги особу підозрюваного, слідчий суддя вважає за можливе застосовувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час доби без електронних засобів контролю.

На переконання слідчого судді домашній арешт у певний період доби є достатнім запобіжним заходом для забезпечення виконання підозрюваним процесуальних обов`язків та забезпечення його належної процесуальної поведінки, а також дозволить працювати.

Одночасно слідчий суддя покладає на ОСОБА_5 обов`язки, передбачені п.п. 1, 2, 3 ч. 5 ст. 194 КПК України.

Керуючись ст. ст.176 - 178, 181, 194,196,197, 309, 376 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту на певний період доби без застосування електронних засобів контролю.

Заборонити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 , з 22 години по 06 годину наступного дня в межах строку досудового розслідування, до 06 лютого 2026 року (включно).

Звільнити ОСОБА_5 з під варти негайно у залі судових засідань.

Відповідно до вимог ч. 5 ст. 194 КПК України, покласти на ОСОБА_5 , наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді та суду;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, (м. Бровари, Броварського району Київської області), без дозволу слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду;

- повідомляти слідчого, прокурора, слідчого судді чи суд, про зміну свого місця проживання;

На період дії воєнного стану на території України, дозволити підозрюваному ОСОБА_5 після сигналу «Повітряна тривога» і протягом 15 хвилин після сигналу «Відбій повітряної тривоги» відлучатися з визначеного в ухвалі місця проживання з метою перебування останнього в укритті.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_5 , що у разі невиконання обов`язків до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Встановити строк дії ухвали до 06.02.2026 (включно).

По закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим.

Ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати через прокурора для виконання органу внутрішніх справ за місцем проживання підозрюваного та зобов`язати останніх негайно поставити його на облік і повідомити про це суд.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Броварської окружної прокуратури ОСОБА_3 .

Копію ухвали про застосування запобіжного заходу вручити підозрюваному негайно після її оголошення та довести до відома виконавців.

Ухвала підлягає до негайного виконання.

Ухвала слідчої судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали складено 11.12.2025.

Слідчий суддя ОСОБА_1