ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
УХВАЛА
З матеріалів клопотання вбачається, що досудовим розслідуванням встановлено, що 06.06.2025 року до ЧЧ Фастівського РУП ГУ НП в Київській області, звернулась з заявою ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 про те, що її знайома ОСОБА_5 зловживаючи довірою в період з 04.02.2025 по 11.02.2025 здійснила крадіжку грошових коштів, які знаходились на банківській картці потерпілої, сума якої встановлюється.
Під час допиту в якості потерпілої ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , було встановлено, що остання є клієнтом банківської установи АТ «ПриватБанк» та має відкритий банківський рахунок за номером НОМЕР_1 , на якому відкрита банківська картка, 24.01.2025 на банківську картку «ПриватБанк» ОСОБА_4 прийшла матеріальна допомога від держави в сумі 3 000 000 грн., оскільки її син ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 загинув під час виконання бойового завдання.
В останньої родичів немає, та після смерті її сина вона лишилась сама, але ще коли її син був живий в 2023 році, він їй сказав, щоб ОСОБА_4 шукала будинок для нього, та в травні 2024 року остання дізналася від її знайомої про брокера ОСОБА_5 , з якою вона зв`язалась, та вони обирали який будинок купити, та згодом перестали спілкуватися, так як передумали купувати. Та 19.07.2023 ОСОБА_4 дізналась, про смерть сина. Та близько травня 2024 їй зателефонувала ОСОБА_5 , щоб дізнатися деякі дані знайомої, в ході розмови, остання їй повідомила, що в неї помер син, після чого вони почали тісно спілкуватись, та ОСОБА_4 запросила до себе в гості, що за адресою: АДРЕСА_1 , де остання інколи в неї ночувала.
В 2024 році ОСОБА_4 відкрила банківську карту свого сина, на якій були грошові кошти сумі близько 630 000 грн., які він отримував під час військових дій. На ці гроші остання купила квартиру в м. Фастів, оплатила операцію ОСОБА_5 , оплачувала їй ліки, та 2 сенсорні телефони один собі та другий ОСОБА_5 , в загальній сумі близько 150 000 грн. ОСОБА_4 користуватись сенсорним телефоном не зовсім вміє, але знає, що в телефоні встановлений додаток «ПриватБанку», та телефон ОСОБА_4 перебував у ОСОБА_5 постійно, яка знала пароль та логін до додатку, та 24.01.2025 о 19:02 ОСОБА_4 на банківську картку АТ «ПриватБанк» з рахунковим номером НОМЕР_1 , прийшла матеріальна допомога від держави в сумі 3 000 000 грн., та остання винна була гроші своєму знайомому за ремонт гроші в сумі 22 000 доларів, та ОСОБА_4 разом з ОСОБА_5 почали знімати в банкоматах грошові кошти в сумі 20 000 грн., 100 000 грн. по декілька разів, щоб віддати борг.
Після того як остання віддала борг, ОСОБА_5 почала запитувати куди остання буде витрачати кошти, які отримала від держави. ОСОБА_4 їй повідомила, що планує решту коштів віддати на допомогу ЗСУ, що ОСОБА_7 дуже обурювало та вона пропонувала їй віддати грошові кошти для її дітей у сумі 1 млн. грн., на що остання відмовилась. ОСОБА_5 останнім часом говорила їй, що її гроші можуть викрасти, та їх потрібно всі зняти. Після чого ОСОБА_4 злякалась, та подумала, що вона хоче її обікрасти на гроші, та вирішила це розповісти своїй знайомій ОСОБА_8 , на що остання сказала, що ОСОБА_4 може пожити з нею та її чоловіком ОСОБА_9 , на що остання погодилась, та під час перебування за місцем проживання ОСОБА_8 , переглянули мобільний додаток «ПриватБанк» в мобільному телефоні, та під час перегляду останні виявили, що було здійснено перекази :
- 04.02.2025 о 19 год. 17 хв. на невідому картку в сумі 30 149 грн.
- 07.02.2025 о 15 год. 20 хв. на картку ОСОБА_10 13 000 грн.
- 08.02.2025 о 09 год. 26 хв. на невідому картку в сумі 30 149 грн.
- 08.02.2025 о 09 год. 27 хв. на невідому картку в сумі 30 149 грн.
- 08.02.2025 о 17 год. 29 хв. на невідому картку в сумі 30 149 грн.
Та було здійснено купівлі в інтернет магазинах з картки :
- 08.02.2025 о 21 год. 32 хв. в «Rozetka» на суму 18 999 грн.
- 08.02.2025 о 22 год. 44 хв. в «Rozetka» на суму 41 623 грн.
- 09.02.2025 о 10 год. 52 хв. в «Alieexpress» на суму 4994 грн. 14 коп.
- 09.02.2025 о 10 год. 59 хв. в «Rozetka» на суму 22 265 грн.
Також здійснено переказ на невідому картку:
- 09.02.2025 о 14 год. 15 хв. в сумі 16 08 грн.
Та було здійснено купівлі в інтернет магазинах з картки :
- 09.02.2025 о 17 год. 21 хв. в «Rozetka» на суму 19 567 грн.
- 09.02.2025 о 17 год. 27 хв. в «Rozetka» на суму 13 227 грн.
- 10.02.2025 о 19 год. 19 хв. в «Rozetka» на суму 35 771 грн.
- 10.02.2025 о 19 год. 26 хв. в «Rozetka» на суму 19 125 грн.
- 10.02.2025 о 19 год. 31 хв. в «Rozetka» на суму 3 995 грн.
- 10.02.2025 о 19 год. 35 хв. в «Rozetka» на суму 1 660 грн.
- 10.02.2025 о 19 год. 40 хв. в «Rozetka» на суму 1 479 грн.
Далі було здійснено зняття з картки :
- 10.02.2025 о 21 год 03 хв. «RPAY* PROM MV, KYIV» в сумі 16 500 грн.
- 11.02.2025 о 19 год 19 хв. «RPAY* PROM MV, KYIV» в сумі 8 330 грн.
Було здійснено купівлю в інтернет магазині з картки:
- 11.02.2025 о 20 год. 04 хв. в «Rozetka» на суму 25 924 грн.
- 11.02.2025 о 20 год. 07 хв. в «Rozetka» на суму 7 999 грн.
- 11.02.2025 о 20 год. 09 хв. в «Rozetka» на суму 5 598 грн.
- 11.02.2025 о 20 год. 10 хв. в «Rozetka» на суму 23 224 грн.
- 11.02.2025 о 22 год. 06 хв. в «Rozetka» на суму 12 496 грн.
- 11.02.2025 о 22 год. 06 хв. в «Rozetka» на суму 5 593 грн.
- 11.02.2025 о 22 год. 08 хв. в «Rozetka» на суму 3 499 грн.
В загальній сумі 441 544 грн.
Про всі вищеперераховані операції ОСОБА_4 не знала, та не давала на це нікому дозвіл. Під час телефонної розмови з ОСОБА_5 , її мобільний номер телефону ( НОМЕР_2 ), ОСОБА_4 запитала, де поділись кошти з її рахунку, на що ОСОБА_7 повідомила, що ніяких грошей не брала та не переказувала, та повідомляла, що можливо ці кошти подарувала їй ОСОБА_4 .
Під час досудового розслідування ОСОБА_5 надала пояснення, що 08.02.2025 року о 21:32 год., зі свого мобільного телефону вона зайшла на сайт «Розетка» де вони разом з ОСОБА_4 вибрали побутові товари та в її присутності ОСОБА_11 особисто зі свого телефону здійснювала розрахунки на суму 18,999 тис., гривень та о 22:44 год., розрахунок на 41,623 тис., гривень. 09.02.2025 року, ОСОБА_5 зі свого телефону вибирала якісь товари на сайті «Аліекспрес» та о 10:52 год., ОСОБА_11 зі свого телефону підтверджувала платіж на суму 4,994 тис., гривень о 10:59 год., ОСОБА_11 підтвердила платіж на сайті розетки на суму 22,265 тис., грн., о 14:15 год., ОСОБА_11 перерахувала грошові кошти на банківську картку ОСОБА_5 в сумі 16,080 тис., грн., на те, що остання їй була винна. О 17:21 год., ОСОБА_11 підтвердила платіж на сайті «Розетка», за товар який ОСОБА_5 вибирала через власний телефон на суму 19,567 тис., грн., о 17:27 год., ОСОБА_11 підтвердила платіж на сайті «Розетка», за товар який ОСОБА_5 вибирала через власний телефон на суму 13,227 тис., гривень. 10.02.2025 року о 19:19 год., ОСОБА_11 підтвердила платіж на сайті «Розетка», за товар який ОСОБА_5 вибирала через власний телефон на суму 35,771 тис., грн., о 19:26 год., ОСОБА_11 підтвердила платіж на сайті «Розетка», за товар який ОСОБА_5 вибирала через власний телефон на суму 19,125 тис., грн., о 19:31 год., ОСОБА_11 підтвердила платіж на сайті «Розетка», за товар який ОСОБА_5 вибирала через власний телефон на суму 3,995 тис., грн., о 19:35 год., ОСОБА_11 підтвердила платіж на сайті «Розетка», за товар який ОСОБА_5 вибирала через власний телефон на суму 1,660 тис., грн., о 19:40 год., ОСОБА_11 підтвердила платіж на сайті «Розетка», за товар який ОСОБА_5 вибирала через власний телефон на суму 1,479 тис., грн., також на сайті якому ОСОБА_5 вже не пам?ятала ОСОБА_11 підтверджувала платежі на суми о 21:03 год., на суму 16,500 тис., гривень. 11.02.2025 року о 19:19 год., на суму 8,330 тис., грн., о 20:07 год., на суму 7,999 тис., грн., о 20:09 год., 5,598 тис., грн., о 20:10 год., через сайт «розетка» платіж на суму 23,224 тис., грн., о 22:06 год., платіж на суму 12,496 тис., грн., ще один платіж о 22:06 год., 5,593 тис., грн., о 22:08 год., 3, 499 тис., гривень.
2.)М`ясорубка Bosch MultiPower Серія 4 MFWS440B;
3.)Картонна коробка від тонометру OMRON M3 Comfort з адаптером HHP-CM01 (HEM-7155-E);
4.)Мангал - гриль барбекю Vesuvi BBQ Wood 600 3 мм (m-Wood);
5.)Пральна машина вузька GORENJE WNHA62SAS/UA;
6.)Посудомийна машина Bosch Serie 4 SMS44DI01T;
7.)Кухонна машина RZTK KM 1500;
8.)Гойдалка садова X-Treme GS-153 170х110х153 см (BP132533);
9.)Кавомолка TEFAL The Original Grinder GT110838;
11.)Пароочисник Karcher SC 2 EasyFix (1.512-600.0);
12.)Ковдра Руно Зимова Полуторна 140х205 см Антиалергенне волокно Графіт плюс (Р321.53Б_Графіт плюс);
13.)Люстра світлодіодна стельова LUMINARIA AKRILIKA SQUARE 130W 4S WHITE/CLEAR 220V IP20 з пультом ДУ для кухні, спальні, вітальні;
16.)Шафа купе Фенікс Дзеркало 240x240x60 см тридверна Біла (FM007886) ;
19.)Мийка високого тиску Karcher K 3 POWER CONTROL (1.676-100.0);
22.)Витяжка VENTOLUX RIMINI 60 BK (650) PB SL, кожен з яких опечатаний биркою з відповідними записами та підписами.
У клопотанні прокурорзазначає, що у сторони обвинувачення є достатні підстави вважати, що вищевказані речі мають значення речових доказів у цьому кримінальному провадженні, оскільки можуть бути використані як докази факту і обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Прокурор до судового засідання не з`явився,направив заяву про розгляд клопотання у його відсутність. Клопотання підтримав з підстав у ньому наведених та просив задовольнити.
Вивчивши клопотання про арешт майна та додані до нього копії матеріалів кримінального провадження, слідчий суддя вважає, що воно підлягає задоволенню виходячи з наступного.
Згідно ст.2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Згідно зі ст.ст.131,132 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.
Відповідно з ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
Положення даної норми КПК України узгоджуються із ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав та основоположних свобод, відповідно до якої будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження повинен обґрунтувати свою ініціативу в контексті норм закону.
Положеннями ч.2 ст.170 КПК України визначено, що арешт майна допускається з метою зокрема забезпечення збереження речових доказів.
Згідно з ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Згідно з ч.10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.
Так, слідчим суддею з матеріалів клопотання та долучених до нього матеріалів кримінального провадження встановлено, що вказані речі можуть бути використано як доказ у кримінальному провадженні та відповідають критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України. Арешт такого майна є необхідним з метою забезпечення збереження речових доказів.
Підстав сумніватися в співмірності такого обмеження права власності завданням кримінального провадження у слідчого судді не виникає.
На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 2, 131, 132, 171-173, 309, 368-372 КПК України, слідчий суддя, -
Ухвала підлягає негайному виконанню.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Відповідно до ст. 174 КПК України арешт може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законних представників, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутніми при розгляді питання про арешт майна. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя ОСОБА_1