№ 207/103/26
№ 1-кс/207/59/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 січня 2026 року слідчий суддя Південного районного суду міста Кам`янського ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні у залі суду в м. Кам`янське клопотання дізнавача СД ВП №2 Кам`янського РУП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенант поліції ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Кам`янської окружної прокуратури ОСОБА_4 про арешт майна, -

ВСТАНОВИВ:

15 січня 2026 року дізнавач СД ВП №2 Кам`янського РУП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенант поліції ОСОБА_3 звернулася до суду з клопотанням, погодженим з прокурором Кам`янської окружної прокуратури ОСОБА_4 про арешт майна.

В обгрунтування клопотання дізнавач СД ВП №2 Кам`янського РУП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенант поліції ОСОБА_3 зазначила, 08.01.2026 року до ЧЧ ВП №2 Кам`янського РУП надійшло повідомлення від ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про те, що 06.01.2026 року вона знайшла оголошення у соціальній мережі «Facebook» з приводу надання інтернет заробітку, що стосувався виконання завдань у соціальній мережі «Tik Tok» та отриманні за це грошових коштів. У ході спілкування з невстановленою особою, мені було запропоновано перейти до телеграм-каналу, у якому менеджери із назвами акаунтів ІНФОРМАЦІЯ_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_6 надсилали завдання. Для отримання нових завдань ОСОБА_5 було запроновано здійснити грошові перекази на надіслані начебто менеджерами банківські картки. Таким чином, 08.01.2026 року ОСОБА_5 самостійно добровільно здійснила наступні грошові перекази:зі своєї банківської картки № НОМЕР_1 на банківську картку № НОМЕР_2 у розмірі 5000 гривень; зі своєї банківської картки № НОМЕР_3 о 11 год. 19 хв. - на банківську картку № НОМЕР_4 у розмірі 13000 гривень та о 11 год. 45 хв. - на банківську картку № НОМЕР_5 у розмірі 22450 гривень; зі своєї банківської картки № НОМЕР_6 о 12 год. 57 хв. - на банківську картку № НОМЕР_7 у розмірі 25000 гривень; о 13 год. 01 хв. на на банківську картку № НОМЕР_8 у розмірі 25050 гривень; о 13 год. 06 хв. - на банківську картку № НОМЕР_9 у розмірі 9406 гривень. Станом на 09.01.2026 грошові кошти заявниці не повернуто, у зв`язку з чим ОСОБА_5 завдано майнової шкоди у загальній сумі 99906 грн.

За вказаним фактом сектором дізнання ВП № 2 Кам`янського РУП ГУНП в Дніпропетровській області були внесені відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань 09.01.2026 року за №0000004 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 190 КК України.

Вищевказаний грошовий переказ у сумі: 9406 (дев`ять тисяч чотириста гривень 6 копійок), що здійснювався на банківську картку НОМЕР_9 , емітовану в АТ «РАЙФФАЙЗЕН БАНК», МФО: 380805, , юридична адреса: 01011, м. Київ, вул. Генерала Алмазова, буд. 4А.

Оскільки є підстави вважати, що вказані грошові кошти містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження та є об`єктом кримінально протиправних дій, оскільки безпосередньо вказують на вчинення шахрайських дій. Крім того, вказані грошові кошти, які надходять і знаходяться на вказаних розрахункових рахунках, без прийняття відповідно рішення про арешт, будуть безпідставно та незаконно переведенні в готівку або імовірно перераховані на рахунки інших осіб, які можуть бути пов`язані спільним злочинним умислом за заволодіння грошовими коштами, шляхом обману та/чи зловживання довірою.

Згідно ст. 59 Закону України «Про банки і банківську діяльність» від 07.12.2000 року арешт на майно або кошти банку, що знаходяться на його рахунках, арешт на кошти та інші цінності юридичних або фізичних осіб, що знаходяться в банку, здійснюються виключно за постановою державного виконавця чи рішенням суду про стягнення коштів або про накладення арешту в порядку, встановленому законом. Зняття арешту з майна та коштів здійснюється за постановою державного виконавця або за рішенням суду.

Зупинення власних видаткових операцій банку за його рахунками, а також видаткових операцій за рахунками юридичних або фізичних осіб здійснюється лише в разі накладення арешту відповідно до частини першої цієї статті, крім випадків, передбачених Законом України "Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, або фінансуванню тероризму". Зупинення видаткових операцій здійснюється в межах суми, на яку накладено арешт, крім випадків, коли арешт накладено без встановлення такої суми.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення:1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Таким чином, з метою швидкого, повного та неупередженого досудового розслідування, виникла необхідність в арешті вказаного майна в подальшому спеціальною конфіскацією та збереження речових доказів.

Дізнавач СД ВП №2 Кам`янського РУП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенант поліції ОСОБА_3 надала заяву про розгляд клопотання без її участі, просила задовольнити клопотання. Фіксування за допомогою технічних засобів не здійснювалось згідно ст.107 КПК України.

Згідно ч.2 ст. 163 КПК України клопотання розглядається без виклику особи, у якої знаходиться річ; відповідно до ч.4 ст. 163 КПК України неприбуття особи, у володінні якої знаходяться речі і документи, не є перешкодою для розгляду клопотання.

Суддя, дослідивши надані матеріали кримінального провадження №0000004 від 09.01.2026 рокувважає, що клопотання підлягає задоволенню з підстав, визначених ч. 2 ст. 173 КПК України

На підставі викладеного, відповідно до вимог ст. ст. 40-1, 131, 132, 170, 171 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання дізнавача СД ВП №2 Кам`янського РУП ГУНП в Дніпропетровській області лейтенант поліції ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Кам`янської окружної прокуратури ОСОБА_4 про арешт майна - задовольнити.

Накласти арешт на грошові кошти 9406 (дев`ять тисяч чотириста гривень 6 копійок), що знаходяться на банківській картці НОМЕР_9 , емітованій в АТ «РАЙФФАЙЗЕН БАНК», МФО: 380805, , юридична адреса: 01011, м. Київ, вул. Генерала Алмазова, буд. 4А.

Зупинити видаткові операції по вищевказаним рахункам за винятком видаткових операцій, пов`язаних з перерахуванням грошових коштів по сплаті податків, зборів (обов`язкових платежів) в бюджет або державні цільові фонди по сплаті єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування та страхових внесків на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування та суми залишку, пов`язаних з виплатою заробітної плати.

Ухвала дійсна до вирішення питання про скасування арешту.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом 5 днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1