Справа № 944/4780/25
Провадження №1-кс/944/759/25
25.09.2025 рокум.Яворів
Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 , за пособництва на даний час невстановленої особи, з корисливих мотивів, з метою протиправного збагачення, шляхом обману заволодів гідротехнічною спорудою шлюз-регулятор «1», розташованою за адресою: с. Зелів, вул. Нова, 2В Яворівського району Львівської області, вартістю 115 400 грн, чим завдав Івано-Франківській селищній раді Яворівського району Львівської області істотної шкоди, що мало місце за наступних обставин.
Так, 15.02.2019 ОСОБА_4 діючи умисно, з метою набуття права власності на гідротехнічну споруду шлюз-регулятор «1», усвідомлюючи що подані документи не містять правових підстав для прийняття рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, звернувся до державного реєстратора Жирівської сільської ради Пустомитівського району Львівської області ОСОБА_5 , надавши наступні документи, а саме: довідку від 25.01.2019 № 89, виданої Домажирською сільською радою Яворівського району Львівської області; технічний паспорт на гідротехнічну споруду шлюз-регулятор «1».
В результаті вказаних дій, ОСОБА_4 , діючи за попередньою домовленістю з невстановленою особою, з корисливих мотивів, з метою протиправного збагачення, шляхом обману заволодів гідротехнічною спорудою шлюз-регулятором «1», комунальної власності, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 , вартістю 115 400 грн, чим завдав Івано-Франківській селищній раді Яворівського району Львівської області істотної шкоди.
Таким чином, ОСОБА_4 обгрунтовано обвинувачується у заволодінні чужим майном, шляхом обману (шахрайство), вчиненому за попередньою змовою групою осіб, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України.
Крім цього, ОСОБА_4 , заволодівши у вищеописаний спосіб гідротехнічною спорудою шлюз-регулятором «1», комунальної власності, що знаходиться за адресою АДРЕСА_1 шляхом подачі документів, що не містять правових підстав для прийняття рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, набув право власності на неї та розпочав безпідставно нею володіти.
Таким чином, ОСОБА_4 обгрунтовано обвинувачується у набутті, володінні, розпорядженні майном, щодо якого фактичні обставини свідчать про його одержання злочинним шляхом, у тому числі вчинення правочину з таким майном, перетворення такого майна, спрямованого на приховування походження такого майна, вчинених особою, яка знала, що таке майно повністю одержано злочинним шляхом, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 209 КК України.
В межах даного кримінального провадження повідомлено про підозру ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю с. Зелів Яворівського району Львівської області, громадянину України, українцю, зареєстрованому та проживаючому за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимому, у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 190, ч. 1 ст. 209 КК України.
Вказаними кримінальними правопорушеннями заподіяно шкоду Новояворівській міській раді на загальну суму 115 400 грн.
З огляду на наведене, в ході досудового розслідування виникла обґрунтована необхідність в накладенні арешту на майно підозрюваного ОСОБА_4 для запобігання можливості його відчуження та забезпечення відшкодування завданої кримінальним правопорушенням шкоди.
Старший слідчий СВ Яворівського районного відділу поліції ГУНП у Львівській області ОСОБА_3 в судове засідання не прибула, однак подала заяву про розгляд клопотання у її відсутності, вимоги клопотання підтримує, просить його задовольнити.
Відповідно до ч. 1 ст. 172 Кримінального процесуального кодексу України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Перевіривши доводи клопотання, додані до нього матеріали на підтвердження підстав для накладення арешту, слідчий суддя дійшов такого висновку.
Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 170 Кримінального процесуального кодексу України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Згідно із ч. ч. 1, 2, 5 ст. 171 Кримінального процесуального кодексу України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач. У клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.
До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.
Перевіривши клопотання слідчого про арешт майна, слідчий суддя вважає, що воно подано з додержанням вимог встановлених ст. 171 Кримінального процесуального кодексу України.
Згідно ч. 2 ст. 173 Кримінального процесуального кодексу України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
З огляду на наведене вище, існує обґрунтована необхідність в накладенні арешту на майно підозрюваного ОСОБА_4 для запобігання можливості його відчуження та забезпечення відшкодування завданої кримінальним правопорушенням шкоди, доводи слідчого є обґрунтованими і відповідають потребам досудового слідства, тому слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання слід задовольнити.
Крім того, слід зазначити, що відповідно до абз. 2 ч. 1 ст. 174 кримінального процесуального кодексу України - арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба. Тобто, після проведення процесуальних дій в кримінальному провадженні, власник майна може подати клопотання про скасування арешту майна, якщо він доведе, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба.
Керуючись ст. ст. 170 -174 КПК України, слідчий суддя

Клопотання задовольнити.
Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її підписання.

Ухвала може бути скасована в порядку ст. 174 Кримінального процесуального кодексу України за клопотанням власника/володільця майна, що не був присутнім під час розгляду.

Слідчий суддя ОСОБА_1