Ружинський районний суд Житомирської області
Справа № 291/1390/25
Ружинський районний суд Житомирської області
У Х В А Л А
Іменем України
25 листопада 2025 року
Слідчий суддя Ружинського районного суду Житомирської області ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
В С Т А Н О В И В :
Слідчий за погодженням з прокурором звернувся до суду з клопотанням, в якому просив накласти арешт у вигляді заборони володіння, користування та розпорядження будь-кому майном, а саме: електровелосипедом синього кольору т/м "Green's", з серійним номером на рамі MD13CN20BL07MFJG1D13A2326, який було вилучено у ході проведення огляду місця події, за адресою: Житомирська область, Бердичівський район, селище Ружин, вул. Паволоцька 156, поряд магазину Світанок, в присутності понятих, вилучений до ВП №2 Бердичівського РВП.
Під час проведення досудового розслідування встановлено, що до вчинення вказаного кримінального правопорушення може бути причетний ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 .
21.11.2025 під час проведення огляду місця події за адресою: Житомирська область, Бердичівський район, селище Ружин, вул. Паволоцька, поряд магазину Світанок, був виявлений та вилучений електровелосипед синього кольору т/м "Green's", з серійним номером на рамі MD13CN20BL07MFJGID13A2326.
Посилаючись на те, що на цей час виникла необхідність у збереженні зазначених речових доказів, з метою всебічного, повного й неупередженого розслідування, встановлення всіх обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню, а також з метою використання вказаних речей під час проведення судових експертиз, слідчий просив накласти арешт на вказаний електровелосипед.
Слідчий подав до суду заяву про розгляд клопотання за його відсутності. Клопотання підтримує в повному обсязі.
Власник майна ОСОБА_5 надіслала до суду заяву, в якій просила проводити розгляд клопотання за її відсутності, проти задоволення клопотання не заперечує.
Враховуючи, що неявка власника майна у судове засідання не є перешкодою для розгляду клопотання про арешт майна, слідчий суддя вважав за можливе розглянути клопотання у її відсутність, відповідно до вимог ч. 1 ст. 172 КПК України, роз`яснивши, що відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.
Фіксація під час розгляду клопотання за допомогою технічних засобів не здійснювалась на підставі частини 4 статті 107 КПК.
Відповідно до протоколу допиту від 22.11.2025 потерпіла ОСОБА_5 показала, що 21.11.2025 близько 20:30 год, вона знаходилась вдома за адресою: АДРЕСА_2 , та вийшовши з будинку через сильний лай собак, побачила, що її електровелосипед синього кольору, т/м "Green's", з серійним номером на рамі MD13CN20BL07MFJGID13A2326, який був припаркований в майстерні на території домоволодіння зник.
Відповідно до протоколу допиту від 22.11.2025 свідок ОСОБА_7 в своїх показаннях зазначив що 21.11.2025 близько 17:30 год., до нього зателефонував його знайомий ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та попросив з`їздити до його колишньої співмешканки ОСОБА_5 в с. Мовчанівкку.
Перебуваючи в с. Мовчанівка ОСОБА_6 попросив не доїжджати до будинку, де мешкає ОСОБА_5 , а зупинитися за 100 метрів від будинку. Після цього ОСОБА_6 пішов до будинку, де мешкає ОСОБА_5 та повернувся з електровелосипедом синього кольору повідомивши, що велосипед належить йому. Після цього останні поїхали до місця проживання ОСОБА_6 проте в автомобілі сталася поломка і останні не доїхали до місця проживання ОСОБА_6 .
Постановою слідчого від 22.11.2025. вилучене майно, на яке слідчий просить накласти арешт, визнано речовими доказами.
Згідно з пунктом 1 частини другої статті 170 Кримінального процесуального кодексу України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів.
Частиною третьою статті 170 Кримінального процесуального кодексу України встановлено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Частиною першою статті 98 Кримінального процесуального кодексу України визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Таким чином майно, на яке Слідчий просить накласти арешт, відповідає критеріям, передбаченим частиною першою статті 98 Кримінального процесуального кодексу України, оскільки є достатньо підстав вважати, що воно зберегло на собі сліди кримінального правопорушення або містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, що є підставою для накладення на нього арешту з метою його збереження.
Вирішуючи питання про арешт майна, слідчий суддя, зважаючи на зміст частин першої та другої статті 173 Кримінального процесуального кодексу України, виходить з того, що Слідчий довів необхідність арешту майна, а також те, що існує можливість приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження майна, існує правова підстава для арешту майна, майно може бути використаним як доказ у кримінальному провадженні, обмеження права власності на майно буде розумним та співрозмірним завданням кримінального провадження та не матиме значних негативних наслідків для третіх осіб.
Зважаючи на наведене, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання слідчого підлягає задоволенню.
При цьому, власник майна не позбавлений у подальшому права на звернення до слідчого судді із клопотанням про скасування арешту майна у порядку ст. 174 КПК.
Керуючись статтями 98, 167, 170-173, 309 Кримінального процесуального кодексу України,
П О С Т А Н О В И В :
Клопотання слідчого СВ ВП №2 Бердичівського районного відділу поліції ГУНП в Житомирській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , задовольнити.
Накласти арешт на електровелосипед синього кольору т/м "Green's", з серійним номером на рамі MD13CN20BL07MFJG1D13A2326, що належить ОСОБА_5 , який вилучено, відповідно до протоколу огляду місця події від 21.11.2025, із позбавленням права на відчуження, розпорядження та користування вказаним майном до скасування арешту у встановленому Кримінальним процесуальним кодексом України порядку.
Виконання ухвали, в тому числі забезпечення зберігання арештованого майна, покласти на слідчого СВ ВП №2 Бердичівського районного відділу поліції ГУНП в Житомирській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , зобов`язати останнього письмово проінформувати про її виконання заінтересованих осіб.
Копію ухвали видати слідчому, прокурору у даному кримінальному провадженні, надіслати власнику майна.
Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Ухвала виконується негайно.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Житомирського апеляційного суду.

Якщо ухвалу було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_8