Справа № 364/1212/25
Провадження № 1-кс/364/3/25
УХВАЛА

про повернення скарги

29.12.2025 слідчий суддя Володарського районного суду Київської області ОСОБА_1 , ознайомившись зі скаргою ОСОБА_2 на бездіяльність уповноваженої особи органу досудового розслідування, що полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР,

встановив:

До Володарського районного суду Київської області надійшла скаргою ОСОБА_2 на бездіяльність уповноваженої особи органу досудового розслідування, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

У своїй скарзі ОСОБА_2 зазначає, що 26.12.2025 року ним було подано заяву про вчинення кримінального правопорушення до Володарського РУП ГУНП в Київській області. В даній заяві йшлося про умисні протиправні дії директора медичного закладу щодо передачі персональних та медичних даних дітей до відділу освіти. Станом на 28.12.2025, тобто після спливу 24 години передбачених ч. 1 ст. 214 КПК України, відомості до ЄРДР не внесені, витяг з ЄРДР йому не надано.

Ознайомившись з поданою скаргою, слідчий суддя доходить висновку про її повернення з огляду на наступне.

У відповідності до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені, зокрема, бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Системний аналіз положень ст.ст. 214, 303 КПК України свідчить про те, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто: саме факт отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та для початку досудового розслідування у кримінальному провадженні.

Гарантією недопущення протиправної відмови у внесенні відомостей до ЄРДР за заявою про вчинення злочину є інститут оскарження зазначених дій в порядку, передбаченому п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, за яким слідчий суддя здійснює судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Натомість, передумовою задоволення вимог скарги заявника про зобов`язання внести відомості про кримінальні правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань на підставі його заяв є доведення факту отримання такої заяви особою, дії/бездіяльність якої оскаржуються.

Нормами КПК України не передбачено як має здійснюватись доведення заявником факту подання ним заяви про злочин до правоохоронних органів. Натомість, з огляду на принцип аналогії закону, передбачений ч. 6 ст. 9 КПК України, вбачається за необхідне застосування положень ст. 22 КПК України, відповідно до якої кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту (а рівно і іншими учасниками кримінального провадження) їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Таким чином, саме особа, яка звернулась зі скаргою, зобов`язана надати докази на підтвердження своїх доводів.

Натомість, відсутність доказів:

-направлення заяви

-одержання заяви особою дії, якої оскаржуються

-дата такого одержання

свідчать про неналежне оформлення скарги і ненадання відомостей слідчому судді, які є передумовою для вирішення питання щодо дотримання процесуальних строків звернення зі скаргою, виникнення процесуального статусу скаржника як заявника про правопорушення, факту отримання заяви про правопорушення особою, дії якої оскаржуються і відповідно факт допущеної бездіяльності.

Також, слідчий суддя звертає увагу на те, що скаржником до скарги не долучено копію заяви/повідомлення про вчинення кримінального правопорушення, поданих до Володарського РУП ГУНП, що позбавляє слідчого суддю дослідити їх зміст на наявність ознак вчинення кримінального правопорушення та прийняти рішення про відкриття провадження за скаргою.

Отже, системне тлумачення статей 214 і 303 КПК свідчить, що предметом судового контролю слідчим суддею може бути бездіяльність уповноваженого органу досудового розслідування у формі невнесення відомостей до ЄРДР після отримання належно обґрунтованої заяви (повідомлення) про кримінальне правопорушення, що передбачає такі обов`язкові ознаки: 1) належним заявником до органу досудового розслідування належним чином подана заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення із викладом вагомих обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; 2) після отримання такої заяви чи повідомлення слідчим чи прокурором не внесено у визначений законом строк відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Окрім того, Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ в інформаційному листі №1640/0/4-12 від 09 листопада 2012 року «Про деякі питання порядку оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування» роз`яснив, що відповідно до вимог ч. 1 ст. 214 КПК України бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, означає невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР впродовж 24 годин після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, і саме в цьому контексті слід оцінювати доводи заявників в разі оскарження бездіяльності слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у своїй постанові від 30 вересня 2021 року (справа № 556/450/18, провадження № 51-4229км20) наголосив: «...слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР. Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення».

Отже, закон передбачає необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення на основі критеріїв зазначених вище.

З огляду на вимоги частини першої статті 38 КПК України, органом досудового розслідування є не сам правоохоронний орган (Національна поліція України, Служба безпеки України, Бюро економічної безпеки України, Державне бюро розслідувань, Національне антикорупційне бюро України), а слідчий підрозділ, підрозділ детективів тощо, тобто структурна одиниця правоохоронного органу.

Тобто, органом досудового розслідування є не сам правоохоронний орган, до складу якого входить відповідний підрозділ, а його підрозділ - управління, відділ, визначений у частині першій статті 38 КПК України.

На підставі вищевикладеного, скарга підлягає поверненню, як така, що неналежно оформлена.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право звернення до суду. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Керуючись ст.ст. 303-306 КПК України, слідчий суддя, -

ухвалив:

Скаргу ОСОБА_2 на бездіяльність уповноваженої особи органу досудового розслідування, що полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР, - повернути особі, яка зі скаргою звернулася до слідчого судді.

Роз`яснити скаржнику, що повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді в порядку, передбаченому КПК України.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1