Справа № 954/1713/25
Номер провадження 1-кп/954/5/26
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 січня 2026 рокус-ще Нововоронцовка

Нововоронцовський районний суд Херсонської області у складі: головуючого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , обвинуваченого ОСОБА_5 , розглянувши у судовому засіданні в залі судових засідань Нововоронцовського районного суду Херсонської області кримінальне провадження №0000327, внесеному до ЄРДР 29.05.2025, за обвинуваченням відносно ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

На розгляді Нововоронцовського районного суду Херсонської області перебуває № 0000327, внесеному до ЄРДР 29.05.2025, за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України.

У судовому засіданні прокурор звернувся з клопотання про продовження щодо ОСОБА_5 дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою на 60 днів. Прокурор зазначив, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України. Сторона обвинувачення вважає, що ступінь ризиків, які стали підставою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 на даному етапі провадження не зменшилась. Так, ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення, за яке передбачено покарання у виді позбавленні волі на строк до 15 років. Також існують ризики, передбачені п.п. 1, 2, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, ОСОБА_5 може: переховуватися від органів досудового розслідування та суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального провадження, незаконно впливати на потерпілого, свідка, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Обвинувачений та захисник заперечили проти задоволення клопотання прокурора, просили обрати інший запобіжний захід, не пов`язаний із триманням під вартою, зокрема, у виді домашнього арешту. Захисник зазначив, що прокурором не доведено існування жодного із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, які можуть бути підставою для продовження дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо обвинуваченого. Обвинувачений ОСОБА_5 повідомив суду, що він хворіє і потребує лікування.

Відповідно до ч. 1 ст. 331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу (ч. 2 ст. 331 КПК України).

Відповідно до положень ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Суд, оцінюючи вірогідність такої поведінки обвинуваченого, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи. КПК України покладає на слідчого, прокурора обов`язок обґрунтувати ризики кримінального провадження.

Щодо наявності ризиків, визначених ст. 177 КПК України, суд дійшов наступного висновку:

- п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України - переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду. Вказаний ризик підтверджується тим, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 15 років, може переховуватись від суду, в тому числі шляхом перетину державного кордону України через неконтрольовані його ділянки, що межують з Російською Федерацією. Тобто усвідомлення відповідальності перед законом, може спонукати обвинуваченого переховуватись від суду;

- п. 3 ч.1 ст. 177 КПК України - незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні. Цей ризик підтверджується тим, що ОСОБА_5 може у незаконний спосіб впливати на потерпілого та осіб, які можуть бути допитані в якості свідків у кримінальному провадженні, та протиправним шляхом схиляти їх до зміни показів.

Існування інших ризиків щодо обвинуваченого - прокурором не доведено.

Суд зазначає, що при формуванні внутрішнього переконання врахування тяжкості кримінального правопорушення має свій раціональний зміст, бо це свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що обвинувачений може ухилитися від слідства й суду. Проте сам по собі факт тяжкості злочину не може бути підставою для застосування запобіжного заходу, оскільки це суперечило б презумпції невинуватості.

Суд при постановленні ухвали не визначає розмір застави у кримінальному провадженні на підставі п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України

Суд вважає, що наведені у клопотанні захисника та обвинуваченого про зміну запобіжного заходу обставини, на даному етапі розгляду кримінального провадження, не дають підстави для зміни запобіжного заходи з тримання під вартою на домашній арешт.

Керуючись ст. ст. 27, 314, 315, 316 КПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Продовжити строк тримання під вартою ОСОБА_5 , строком на 60 днів, тобто до 08.03.2026 року включно.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала про продовження запобіжного заходу може бути оскаржена безпосередньо до Херсонського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а обвинуваченим, що перебуває під вартою, з моменту отримання копії ухвали.

СуддяОСОБА_1