Справа № 405/5919/25
провадження № 1-кс/405/2400/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25.09.2025 м. Кропивницький

Слідчий суддя Подільського районного суду м. Кропивницького ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , з участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ УСБУ в Кіровоградській області ОСОБА_6 , яке погоджене з прокурором відділу нагляду за додержанням законів регіональним органом безпеки Кіровоградської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Кіровограда, працюючого, маючого на утриманні двох неповнолітніх дітей, зареєстрованого за адресою АДРЕСА_1 , проживаючого до затримання за адресою: АДРЕСА_2 ,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 114-1 КК України, у кримінальному провадженні, відомості про які внесені 28.07.2025 до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0001959,-

встановив:

до Подільського районного суду м. Кропивницького від слідчого СВ УСБУ в Кіровоградській області ОСОБА_6 надійшло клопотання про продовження строку застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою без визначення застави.

Клопотання про продовження застосування запобіжного заходу слідчим мотивовано тим, що органом досудового розслідування ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 114-1 КК України; існування ризиків, передбачених п.п. 1, 2, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України та неможливість їх запобігання в разі застосування менш суворого запобіжного заходу.

В судовому засіданні прокурор просив задовольнити клопотання слідчого про продовження строку застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за викладених у клопотання підстав.

Захисник заперечив відносно задоволення клопотання слідчого про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 з тих підстав, що: органом досудового розслідування не вірно кваліфіковано дії ОСОБА_4 за ч.1 ст. 114-1 КК України, а мали б за ч. 2 ст. 350 КК України. Стверджує, що умислу перешкоджати Збройним силам України в діях ОСОБА_4 , не було; лише ОСОБА_7 був в складі групи ТЦК, а ОСОБА_8 не входив до складу групи; вказав на відсутність ризиків зі сторони ОСОБА_4 , які заявлені слідчим та прокурором. Просив врахувати про наявність у ОСОБА_4 сталих соціальних зв`язків, те, що він одружений, має на утриманні двох малолітніх дітей, працює та має позитивні характеристику з місця роботи.

Підозрюваний підтримав позицію захисника та додав, що того дня він відштовхнув поліцейського, але не тікав від нього. Інша особа, яку він намагався об`їхати, пригнула йому на капот. Він визнає, що виник конфлікт, але не визнає, що у нього був умисел на перешкоджання діяльності ЗСУ. Переховуватись від слідства чи іншим чином перешкоджати його проведенню він не має наміру.

Вивчивши клопотання слідчого про продовження строку застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, дослідивши матеріали, якими стороною обвинувачення обґрунтовано клопотання, заслухавши доводи прокурора, думку підозрюваного та його захисника, слідчий суддя дійшов таких висновків.

Слідчим суддею встановлено, що слідчими СВ УСБУ в Кіровоградській області здійснюється досудове розслідування у у кримінальному провадженні, відомості про які внесені 28.07.2025 до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0001959 за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 114-1 КК України.

29.07.2025 про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 114-1 КК України, повідомлено ОСОБА_4 .

Ухвалою Кропивницького апеляційного суду від 13.08.2025 скасовано ухвалу слідчого судді Фортечного районного суду м. Кропивницького від 30.07.2025 та застосовано до ОСОБА_4 запобіжний захід у виді тримання під вартою, строком до 10.45 год. 29.09.2025, без визначення розміру застави, та встановлено:

-обґрунтованість підозри про яку повідомлено ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 114-1 КК України;

-існування ризиків, передбачених п.п. 1, 2, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м. Кропивницького від 25.09.2025 продовжено строк досудового розслідування до 4-х місяців, тобто до 29.11.2025.

Відповідно до ч. 3 ст. 199 КПК України, клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити:

1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою;

2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

При вирішення клопотання про продовження ОСОБА_4 строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою, слідчим суддею враховується, що відомостей, які б спростовували обґрунтованість підозри, про яку повідомлено 29.07.2025 ОСОБА_4 , слідчому судді не надано.

Вирішуючи питання про встановлення ризиків, які передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, на які посилається сторона обвинувачення, слідчим суддею наголошується, що при встановлення наявності/відсутності таких ризиків, слідчий суддя має виходити виключно з конкретної оцінки фактів, сукупність яких може доводити або спростовувати вірогідність вчинення підозрюваним протиправних дій. При цьому, оцінка до вчинення підозрюваним таких дій виходить із: суворості можливого покарання, особи підозрюваного, характеризуючих даних, та інших обставин, які в кожному випадку є індивідуальними та давали слідчому судді прийти до обґрунтованого переконання, що такі дії підозрюваним можуть бути вчиненні, і без застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як запобіжний захід, його неможливо уникнути, і така поведінка підозрюваного є потенційно можливою та прогнозованою.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Кримінальний процесуальний кодекс України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме або вже здійснив відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Під час розгляду клопотання слідчим суддею встановлено про продовження існування раніше встановлених ризиків, передбачених п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, за таких обставин:

-щодо ризику передбаченого п. 1 кримінальне правопорушення у якому підозрюється ОСОБА_4 , є тяжким кримінальним правопорушенням, санкція якого передбачає покарання у вигляді позбавлення волік строком від п`яти до восьми років. Означене покарання в разі визнання ОСОБА_4 винуватим повинне може бути призначене до реального відбування без можливості застосування правил ст. 69, 75 КК України (пільгових інститутів призначення покарання), що в сукупності з іншими обставинами може свідчити про існування мотивів та підстав для підозрюваного переховуватися від суду.

Така позиція відповідає практиці ЄСПЛ. Зокрема в рішенні від 26.06.2001 у справі «Ilijkov v. Bulgaria» (§ 80, заява № 33977/96) суд зазначив, що суворість можливого вироку є відповідним елементом в оцінці ризику ухилення, а погляд на серйозність обвинувачення проти заявника давав уповноваженим органам можливість обґрунтовано вважати, що такий початковий ризик був встановлений.

-щодо ризику передбаченого п. 3 як встановлено зі змісту клопотання слідчого та матеріали, якими обґрунтовується необхідність продовження ОСОБА_4 строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою, у кримінальному провадженні визнано потерпілими: ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 допитано в якості свідка, протоколи допиту вказаних осіб додано до клопотання, яке також було вручено стороні захисту, що створює передумови для можливої спроби поза процесуального впливу на свідків та потерпілих. Отже, загроза того, що підозрюваним може здійснити дії, спрямовані на вплив у поза процесуальний спосіб на свідків та потерпілих у цьому кримінальному провадженні з метою ненадання суду достовірних показань щодо обставин можливого вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення для уникнення останнім кримінальної відповідальності.

Кримінальним процесуальним кодексом України встановлено процедуру отримання показань від осіб, які є свідками та потерпілими у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (ч. 1, 2 ст. 23, ст. 224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому ст. 225 КПК України, тобто якщо свідки чи потерпілий допитувалися на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них, окрім порядку отримання показань, визначеного ст. 615 КПК України (ч. 4 ст. 95 КПК України).

Ризик впливу на свідків та потерпілих існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при збиранні доказів, але й на стадії судового провадження до моменту їх допиту безпосередньо в суді.

Європейським судом з прав людини у рішенні по справі «Белчев проти Болгарії» наголошено на тому, що обґрунтування будь-якого періоду позбавлення свободи повинно бути переконливо доведено державними органами.

Кримінальний процесуальний закон покладає аналогічний обов`язок на сторону обвинувачення, зазначаючи, що остання має довести суду, крім обґрунтованості підозри та наявності ризиків не процесуальної поведінки особи, ще й неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Водночас, зі спливом майже 60 днів з дня повідомлення про підозру, слідчий суддя вважає, що ризик, передбачений п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України перестав існувати, оскільки орган досудового розслідування мав достатньо часту для проведення усіх необхідних першочергових слідчих дій.

Щодо існування ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України на які вказували слідчий та прокурор, не було надано жодних переконливих доказів, тому ці твердження слідчий суддя вважає безпідставними.

Слідчим суддею наголошується, що відомості про наявність у підозрюваного міцних соціальних зв`язків не є новими, та були предметом оцінки колегіє суддів Кропивницького апеляційного суду та висновки з цього приводу були викладені в ухвалі від 13.08.2025.

Отже, наведені вище обставини свідчать, що стороною обвинувачення надано достатньо доказів, які б свідчили про наявність підстав та необхідність продовження застосування до ОСОБА_4 виняткового запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Водночас, стороною захисту не спростовано тих доказів та фактів, на які посилаються слідчий та прокурор, а отже не доведено підстав для застосування до підозрюваного менш суворого запобіжного заходу ніж тримання під вартою.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Вирішуючи питання про можливість визначення підозрюваному альтернативного запобіжного заходу, слідчим суддею враховується, що з моменту затримання підозрюваного, застосування до нього запобіжного заходу у виді тримання під вартою, пройшов певний проміжок часу, першочергові слідчі дії мали бути проведені, обґрунтованості повідомленої ОСОБА_4 підозри, зменшення вірогідності протидії підозрюваним кримінальному провадженні у формі встановлених ризиків, слідчий суддя вважає за можливе визначити підозрюваному альтернативний запобіжний захід у виді застави, у розмірі, який визначено п.2 ч. 5 ст. 182 КПК України, а саме 34 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 102952 грн.

За наведених підстав, слідчий суддя вважає наявність передбачених законом підстав для часткового задоволення клопотання слідчого.

Керуючись ст.ст. 131, 132, 176-178, 199, 309, 369-372 КПК України, -

постановив:

клопотання слідчого СВ УСБУ в Кіровоградській області ОСОБА_6 про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до ОСОБА_4 задовольнити частково.

Продовжити підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто з 25.09.2025 до 23.11.2025 включно, в межах строку досудового розслідування.

На підставі ч. 5 ст. 182 КПК України визначити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заставу у розмірі 34 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 102952 (сто дві тисячі дев`ятсот п`ятдесят дві) грн., яка може бути внесена як самим підозрюваним так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок: код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 26241445, банк отримувача ДКСУ, м. Київ, код банку отримувача (МФО) 820172, рахунок отримувача UA0002505, призначення платежу забезпечення виконання ухвали суду від 25.09.2025 по справі №0001959 від 28.07.2025 за підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

При внесенні визначеної суми застави ОСОБА_4 - з-під варти звільнити.

В разі внесення застави ОСОБА_4 , або заставодавцем зазначеного розміру, покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , на строк до 23.11.2025 включно, наступні обов`язки:

1) прибувати до слідчого прокурора у кримінальному провадженні, слідчого судді та суду за кожною вимогою;

2) не відлучатися з м. Кропивницького без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

4) утримуватися від спілкування з потерпілими: ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , свідком ОСОБА_9 , за винятком їх спільної участі в процесуальних, слідчих діях та в суді;

5) здати на зберігання до відповідного територіального органу Центрально-південного міжрегіонального управління Державної міграційної служби паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити ОСОБА_4 , що відповідно до ч. ч. 8, 9 ст. 182 КПК України у разі, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Питання про звернення застави в дохід держави вирішується слідчим суддею, судом за клопотанням прокурора або за власною ініціативою суду в судовому засіданні за участю підозрюваного, обвинуваченого, заставодавця, в порядку, передбаченому для розгляду клопотань про обрання запобіжного заходу. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч.7 ст.194 КПК України.

В іншій частині клопотання - відмовити.

Вручити копію цієї ухвали прокурору, підозрюваному, захиснику негайно після її оголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особою, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_10