УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 вересня 2025 року м. Вінниця

Слідчий суддя Вінницького міського суду Вінницької області ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого відділу розслідування злочинів скоєних проти життя та здоров`я особи слідчого управління Головного управління Національної поліції у Вінницькій області майора поліції ОСОБА_3 про накладення арешту на майно,

ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий відділу розслідування злочинів скоєних проти життя та здоров`я особи слідчого управління Головного управління Національної поліції у Вінницькій області майор поліції ОСОБА_3 звернувся до Вінницького міського суду Вінницької області з клопотанням, яке погоджене з прокурором ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно.

Клопотання мотивоване тим, що слідчими СУ ГУНП у Вінницькій області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 10.09.2025 за № 0000875, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого п. 1 ч. 2 ст. 115 КК України, у зв`язку із чим у органу досудового розслідування постала необхідність у застосуванні заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді накладення арешту на майно.

Під час розгляду, з матеріалів клопотання встановлено, що ОСОБА_5 , близько 07.30 год. 10.09.2025, рухаючись шкільним автобусом за маршрутом руху «Пасинки - Шаргород», помітив серед пасажирів раніше знайомих неповнолітніх ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , та ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , з останнім з яких мав особисті неприязні стосунки, які виникли під час навчання у Копистиринській гімназії Шаргородської міської ради Жмеринського району Вінницької області.

Надалі, потерпілі та ОСОБА_5 близько 07.50 год. вийшли з вищевказаного автобуса на кінцевій зупинці шкільного автобусу та пішли по вул. Маліванчука у напрямку КНП «Шаргородська міська лікарня» Шаргородської міської ради Жмеринського району Вінницької області, що за адресою: Вінницька область, Жмеринський район, м. Шаргород, вул. В. Чорновола, буд. 9. Неповнолітні йшли попереду, а ОСОБА_5 прослідував за ними.

У цей час у нього, на ґрунті образ у минулому, виник злочинний умисел на заподіяння смерті неповнолітнім ОСОБА_7 , ОСОБА_6 шляхом застосування заздалегідь підготовленого та заточеного ножа NK 050 170 мм чорного кольору, який придбав 10.06.2025.

Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на заподіяння смерті неповнолітнім ОСОБА_7 та ОСОБА_6 , близько 07.55 год. 10.09.2025 ОСОБА_5 , перебуваючи у громадському місці, на розі вулиць Маліванчука та В. Чорновола у м. Шаргороді, Жмеринського району, Вінницької області, використовуючи малозначний привід, діставши з особистих речей заздалегідь підготовлений та заточений ніж НОМЕР_1 мм чорного кольору, який придбав 10.06.2025, підбіг позаду до неповнолітніх ОСОБА_7 та ОСОБА_6 та, діючи умисно, усвідомлюючи, що посягає на життя двох осіб, які завідомо для нього є неповнолітніми особами, передбачаючи і свідомо бажаючи настання суспільно-небезпечних наслідків у вигляді смерті потерпілих, почергово наніс удари в життєво важливі органи, а саме: ОСОБА_7 вказаним ножем не менше 5 ударів в область тулуба та шиї, а ОСОБА_6 не менше 12 ударів в область тулуба, правої верхньої кінцівки та шиї, спричинивши ОСОБА_7 та ОСОБА_6 тілесні ушкодження у вигляді численних колото-різаних ран шиї та тулуба, від яких останні померли на місці події.

Попередньою причиною смерті ОСОБА_7 та ОСОБА_6 є множинні колото-різані рани тіла з ушкодженням внутрішніх органів, гостра зовнішня крововтрата, які перебувають у причинному зв`язку зі смертю потерпілих.

Надалі, ОСОБА_5 з метою не бути викритим у вчиненні скоєного злочину, затриманим на місці події та уникнення від кримінальної відповідальності зник з місця події.

Водночас, 10.09.2025 під час огляду трупа ОСОБА_6 вилучено одяг ОСОБА_6 зі слідами речовини бурого кольору та наскрізними пошкодженнями, а саме кофту, футболку темно-коричневого кольору, джинсові штани світло-синього кольору, на чорному ремені, труси чорного кольору, шкарпетки чорного кольору, кросівки сіро-білого кольору, а також зразок крові, зрізи нігтьових пластин та волосся трупа ОСОБА_6

10.09.2025 постановою старшого слідчого про визнання предметів речовими доказами та передачу на зберігання вищезазначені речі визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

Враховуючи те, що вказані речі є речовими доказами, а також те, що їх дослідження необхідне для всебічного і повного встановлення обставин кримінального провадження, з метою запобігання можливості їх приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення чи відчуження, старший слідчий просив клопотання задовольнити.

Старший слідчий ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився. На адресу суду подав заяву про розгляд клопотання у його відсутність, вимоги клопотання підтримав у повному обсязі, попередньо суду було надано матеріали кримінального провадження та копії документів на обґрунтування клопотання.

Відповідно до частини 1 статті 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

З огляду на зазначене, суд вважає за можливе розглянути клопотання у відсутність учасників процесу, відповідно до вимог частини першої статті 172 КПК України.

Відповідно до частини 4 статті 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Враховуючи те, що учасники процесуальної дії в судове засідання не з`явились, слідчий суддя вважає за можливе розглянути дане клопотання без застосування технічних засобів фіксування.

Дослідивши вказане клопотання та додані до нього матеріали слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання є обґрунтованим, а відтак підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно з абзацом 2 ч. 1 статті 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Частиною 1 статті 98 КПК України встановлено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до пунктів 1, 2 частини другої статті 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні.

З матеріалів справи вбачається, що слідчими СУ ГУНП у Вінницькій області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 10.09.2025 за № 0000875, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого п. 1 ч. 2 ст. 115 КК України.

Наведені в клопотанні обставини підтверджуються витягом з ЄРДР №0000875 від 10.09.2025 року та іншими документами доданими на обґрунтування клопотання.

Постановою старшого слідчого від 10.09.2025 про визнання предметів речовими доказами, вилучені речі визнано речовими доказами у кримінальному провадженні №0000875 від 10.09.2025.

Згідно з пунктом першим частини другої статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до частини 3 статті 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Наведене свідчить про те, що вищевказане майно, яке було вилучене в ході огляду місця події є тимчасовим вилученим майном та відповідно до статті 98 КПК України має значення речових доказів у кримінальному провадженні, оскільки містить відомості, які можуть бути використані, як доказ факту та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а тому на дане майно слід накласти арешт.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Зважаючи на вищевикладене, слідчий суддя приходить до висновку, що старшим слідчим доведено необхідність накладення арешту на майно, що вилучене 10.09.2025 під час огляду трупа ОСОБА_6 , оскільки дані речі мають значення речових доказів, при цьому старшим слідчим доведено наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 КПК України, а тому клопотання про арешт майна є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 131, 132, 167, 170, 172, 173, 309, 372, 395 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно, яке вилучено 10.09.2025 у ході проведення огляду трупа ОСОБА_6 , а саме на: одяг ОСОБА_6 зі слідами речовини бурого кольору та наскрізними пошкодженнями, а саме кофту, футболку темно-коричневого кольору, джинсові штани світло-синього кольору, на чорному ремені, труси чорного кольору, шкарпетки чорного кольору, кросівки сіро-білого кольору, а також зразок крові, зрізи нігтьових пластин та волосся трупа ОСОБА_6 , які являються речовими доказами та підлягають подальшому експертному дослідженню, шляхом заборони їх використання іншими особами, окрім як для цілей кримінального провадження, до моменту закінчення усіх необхідних слідчих та процесуальних дій.

Виконання та контроль за виконанням ухвали покласти на старшого слідчого відділу розслідування злочинів скоєних проти життя та здоров`я особи слідчого управління Головного управління Національної поліції у Вінницькій області майора поліції ОСОБА_3 .

Зобов`язати старшого слідчого відділу розслідування злочинів скоєних проти життя та здоров`я особи слідчого управління Головного управління Національної поліції у Вінницькій області майора поліції ОСОБА_3 повідомити заінтересованих осіб про накладання арешту на вищевказане майно.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення, однак оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя