печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 січня 2026 року м. Київ

Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальній справі № 50-4279, -

В С Т А Н О В И В :

До Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання ОСОБА_3 , у якому остання просить скасувати арешт майна, накладений постановою слідчого слідчого управління Головного управління МВС України в м. Києві від 04.04.2006 у кримінальній справі № 50-4279 на квартиру АДРЕСА_1 , яка на праві власності належить ОСОБА_3 .

До початку судового засідання ОСОБА_3 подала заяву про розгляд справи за її відсутності. Клопотання підтримала, просила задовольнити.

Вивчивши клопотання, дослідивши долучені до нього документи, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Слідчим суддею встановлено, що постановою слідчого слідчого управління Головного управління МВС України в м. Києві від 04.04.2006 у кримінальній справі № 50-4279 на квартиру АДРЕСА_1 , яка на праві власності належить ОСОБА_3 накладено арешт.

Згідно листа заступника начальника слідчого управління Головного управління МВС України в м. Києві від 07.05.2007 за № 12/Б-539/1, постановою Печерського районного суду м. Києва від 01.02.2007 у справі № 4/174/07, постанову старшого слідчого С УГУ МВС України в м. Києві ОСОБА_4 про порушення кримінальної справи № 50-4279 скасовано.

Пунктом 9 Розділу XI Перехідних положень КПК України, прийнятого 13.04.2012, який набрав чинності 19.11.2012 передбачено, що запобіжні заходи, арешт майна, відсторонення від посади, застосовані під час дізнання та досудового слідства до дня набрання чинності цим Кодексом, продовжують свою дію до моменту їх зміни, скасування чи припинення у порядку, що діяв до набрання чинності цим Кодексом.

В КПК України (в редакції 1960 року) передбачено, що скасування арешту вирішується особою, якою такий арешт накладався, тобто, в даному випадку слідчим.

Відповідно до правового висновку Великої Палати Верховного Суду, викладеного у постанові від 08.11.2019 у справі № 450/1411/16, розгляд такої категорії справ здійснюється в порядку цивільного судочинства. У справі, яка переглядалась, суди встановили, що арешт на спірне майно було накладено у кримінальній справі, у якій, зокрема сторони у справі не є сторонами кримінального провадження.

Частиною 1 ст. 19 ЦПК України передбачено, що суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи, що виникають з цивільних, земельних, трудових, сімейних, житлових та інших правовідносин, крім справ, розгляд яких здійснюється в порядку іншого судочинства.

При цьому згідно з п. 9 розділу XI «Перехідні положення» КПК України (в редакції 2012 року) питання про зняття арешту з майна, накладеного під час дізнання або досудового слідства до дня набрання чинності цим Кодексом, вирішується в порядку, що діяв до набрання чинності цим Кодексом.

Спори про право цивільне, пов`язані з належністю майна, на яке накладено арешт, розглядаються в порядку цивільного судочинства у позовному провадженні, якщо однією зі сторін відповідного спору є фізична особа, крім випадків, коли розгляд таких справ відбувається за правилами іншого судочинства.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України (в редакції 2012 року), підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Як визначено у ч. 2 ст. 174 КПК України (в редакції 2012 року) клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно.

Згідно ч. 4 ст. 174 КПК України (в редакції 2012 року), суд одночасно з ухваленням судового рішення, яким закінчується судовий розгляд, вирішує питання про скасування арешту майна. Суд скасовує арешт майна, зокрема, у випадку виправдання обвинуваченого, закриття кримінального провадження судом, якщо майно не підлягає спеціальній конфіскації, непризначення судом покарання у виді конфіскації майна та/або незастосування спеціальної конфіскації, залишення цивільного позову без розгляду або відмови в цивільному позові.

Отже, порядок скасування арешту майна, що накладений в межах кримінального провадження, встановлено ст. 174 КПК України (в редакції 2012 року), і відповідно таке питання підлягає розгляду за правилами кримінального судочинства.

Проте, вказаний арешт було накладено органом досудового слідства під час процесу досудового слідства у 2006 році на підставі положень КПК (в редакції 1960 року).

Отже, розгляд зазначеної справи має відбуватися в порядку цивільного судочинства.

Аналогічну правову позицію викладено Верховним Судом України у постанові від 15.05.2013 у справі № 6-26цс13 та Великою Палатою Верховного Суду у постановах від 24.04.2019 у справі № 2-3392/11 (провадження № 14-105цс19), від 15.05.2019 у справі № 372/2904/17-ц (провадження № 14-496цс18), від 21.08.2019 у справі № 911/1247/18 (провадження № 12-99гс19).

Ураховуючи вищезазначені норми, а також ту обставину, що арешт було накладено постановою слідчого на підставі норм КПК України (в редакції 1960 року), слідчий суддя, вважає, що у задоволенні клопотання слід відмовити, та роз`яснити, що ОСОБА_3 може звернутись із позовом в порядку цивільного судочинства.

На підставі викладеного, керуючись п. 9 розділу XI Перехідних положень КПК України, п. 4 ст. 304 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Відмовити у задоволенні клопотання.

Роз`яснити заявнику право на звернення із позовом в порядку цивільного судочинства.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1