КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/824/571/2026
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

5 січня 2026року м. Київ

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду у складі:

головуючого судді: ОСОБА_2

суддів ОСОБА_3 ОСОБА_4

за участю

секретаря ОСОБА_5

адвоката ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_6 в інтересах ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 5 серпня 2025 року,

В С Т А Н О В И Л А :

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 5 серпня 2025 року відмовлено у задоволенні скарги адвоката ОСОБА_6 в інтересах ОСОБА_7 на бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Не погоджуючись з ухвалою суду, адвокат ОСОБА_6 в інтересах ОСОБА_7 подав апеляційну скаргу, в якій просить поновити пропущений строк на апеляційне оскарження ухвали; ухвалу слідчого судді скасувати.

В обґрунтування доводів клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді, апелянт вказує на те, що ні він, ні ОСОБА_7 не брали участі в судовому розгляді скарги. Про прийняте рішення він особисто дізнався лише 16 вересня 2025 року, отримавши на електронну пошту копію оскаржуваної ухвали, яка направлена автоматичним сервісом електронної розсилки документів Печерського районного суду м. Києва. Відтак, вважає, що строк пропущений з поважних причин та просить його поновити.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги апелянт зазначає, що 4 липня 2025 року ним подана до Офісу Генерального прокурора та зареєстрована за № 168163-25, а також з накладенням цифрового підпису до Центрального апарату ДБР заява його клієнта - ОСОБА_7 про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 362, ч. 1 ст. 376-1, ст.. 376, ч. 2 ст. 371 КК України, з наведенням обставин кожного із злочинів так, як вони відомі ОСОБА_7 та які вказують на дійсність та реальність вчинення вказаних кримінальних правопорушень.

З посиланням на положення ст.. 214 КПК України, відомчі нормативні акти, апелянт наголошує, що, постановляючи оскаржувану ухвалу, слідчий суддя не дослідив повно, всебічно та неупереджено обставини, які свідчать про бездіяльність органів прокуратури та ДБР, не надав належної правової оцінки усім матеріалам та не з`ясував усі значущі обставини допущеної бездіяльності, що, на переконання апелянта, свідчить про незаконність та не обґрунтованість ухваленого рішення.

Уповноважені особи Офісу Генерального прокурора та ДБР, належним чином повідомлені про день, час та місце апеляційного розгляду, до суду апеляційної інстанції не з`явились, будь-яких заяв та клопотань від них не надійшло.

Зважаючи на позицію апелянта, положення ч. 4 ст. 405 КПК України, колегія суддів вважає можливим проведення апеляційного розгляду за відсутності вказаних осіб.

Заслухавши доповідь судді, пояснення адвоката ОСОБА_6 на підтримку доводів клопотання про поновлення строку та апеляційної скарги, дослідивши матеріали судового провадження, обговоривши доводи, викладені в апеляційній скарзі, колегія суддів доходить такого висновку.

Що стосується доводів клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді, то колегія суддів доходить такого висновку.

Як встановлено з матеріалів справи, адвокат ОСОБА_6 про день, час та місце розгляду поданої скарги повідомлявся у встановленому законом порядку. Однак, в судове засідання не з`явився, подавши заяву про розгляд скарги за його відсутності.

5 серпня 2025 року за результатами розгляду скарги слідчим суддею постановлена оскаржувана ухвала.

Згідно з п. 3 ч. 2 ст. 395 КПК України на ухвалу слідчого судді апеляційна скарга може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Відповідно до ч. 3 ст. 395 КПК України, якщо ухвала слідчого судді постановлена без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

З огляду на встановлені обставини, строк апеляційного оскарження для адвоката ОСОБА_6 розпочався з 5 серпня 2025 року та закінчився, з урахуванням положень ст.. 115 КПК України, 11 серпня 2025 року - робочий день - понеділок.

Однак, апеляційна скарга адвокатом ОСОБА_6 подана через систему «Електронний суд» лише 18 вересня 2025 року, тобто, з пропуском встановленого законом строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді.

Відповідно до ч. 1 ст. 117 КПК України пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи.

Згідно з висновком Верховного Суду України, викладеним у постанові від 20 квітня 2017 року № 5-440кс(15)16, під поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були чи є об`єктивно непереборними, тобто, не залежать від волевиявлення особи, пов`язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали своєчасне звернення до суду у визначений законом строк.

Про поважність причин на поновлення строку апеляційного оскарження може свідчити наявність конкретних обставин, які об`єктивно перешкоджали своєчасному зверненню до суду зі скаргою протягом встановленого законом строку на апеляційне оскарження рішення суду, виникли раптово, носили несподіваний характер і не могли бути контрольовані апелянтом. Питання про поважність причин пропуску процесуального строку оцінюються судом на власний розсуд, в кожному конкретному випадку з врахуванням того, які саме дані наведені у клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження та чи підтверджуються вони відповідними доказами(ухвала Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 30 березня 2021 року у справі № 426/1603/19).

Згідно з висновком Верховного Суду, викладеному в ухвалі від 17 червня 2020 року у справі № 51-1599км20, поважними причинами пропуску строку апеляційного оскарження та підставою для його поновлення за відповідним клопотанням в порядку, передбаченому ст. 117 КПК України, може бути необізнаність заінтересованих осіб з мотивами постановленого рішення (відповідно до висновку об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду, викладеному в Постанові від 27 травня 2019 року у справі № 461/1434/18), а також захворювання учасника провадження та інші непереборні обставини.

З матеріалів справи встановлено, що вони містять копію листа від 14 серпня 2025 року про направлення адвокату ОСОБА_6 копії оскаржуваної ухвали, однак, відсутні будь-які докази на підтвердження направлення або отримання адвокатом ОСОБА_6 копії ухвали.

Разом з тим, адвокатом до апеляційної скарги долучена копія заяви, яка ним 8 вересня 2025 року направлялась до місцевого суду, з проханням надати інформацію по справі.

Копія оскаржуваної ухвали адвокатом отримана 16 вересня 2025 року.

Апеляційна скарга подана 18 вересня 2025 року.

За встановлених обставин колегія суддів вважає за можливе поновити строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді, визнавши причини пропуску строку поважними.

Що стосується доводів апеляційної скарги, то колегія суддів доходить такого висновку.

За матеріалами судового провадження 4 липня 2025 року адвокат ОСОБА_6 , перебуваючи на прийомі в Офісі Генерального прокурора та на електронну адресу Центрального апарату ДБР, подав заяви ОСОБА_7 , аналогічного змісту, про вчинені кримінальні правопорушення. За змістом поданих заяв ОСОБА_7 просив внести відомості про вчинені кримінальні правопорушення при розгляді Шевченківським районним судом м. Києва обвинувального акту у кримінальному провадженні за його обвинуваченням, які полягають у незаконному повторному автоматизованому розподілі даного кримінального провадження, що, на думку заявника, призвело до вчинення посадовими/відповідальними особами Шевченківського районного суду м. Києва кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 362, ч. 1 ст. 376-1, ст. 376, ч. 2 ст. 371 КК України.

Оскільки відомості про кримінальні правопорушення не були внесені після отримання поданих заяв до ЄРДР, адвокат ОСОБА_6 оскаржив бездіяльність уповноважених осіб Офісу Генерального прокурора та ДБР, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, до місцевого суду.

Відмовляючи у задоволенні скарги, слідчий суддя обґрунтував прийняте рішення тим, що, аналізуючи зміст заяви про можливе вчинення, на думку заявника, посадовими особами Шевченківського районного суду м. Києва кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 362, ч. 1 ст. 376-1, ст. 376, ч. 2 ст. 371 КК України, слідчий суддя дійшов висновку, що вона містить загальні відомості та суб`єктивну оцінку дій посадових осіб державного органу і не містить конкретних та достатніх фактичних даних, які б достовірно свідчили про наявність в їхніх діях ознак кримінальних правопорушень, що охоплюються поняттям кримінального правопорушення, визначеного ст. 11 КПК України, а її зміст фактично зводиться до непогодження з прийнятим рішенням та процесуальними діями судді. Відтак, правові підстави для внесення відомостей за заявою ОСОБА_7 до Єдиного реєстру досудових розслідувань відсутні.

Аналізуючи викладене, скарга адвоката ОСОБА_6 , який діє в інтересах ОСОБА_7 , на бездіяльність уповноважених осіб Офісу Генерального прокурора та Центрального апарату Державного бюро розслідувань, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення, є необґрунтованою, а тому дійшов висновку про відмову у її задоволенні.

Колегія суддів погоджується з таким рішенням слідчого судді, з огляду на таке.

Згідно з ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відповідно до ч. 5 ст. 214 КПК України до Єдиного реєстру досудових розслідувань, серед іншого, вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.

Положення ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому відомості, які вказують на ознаки складу злочину, кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

На підставі п. 2 Розділу 3 Положення про ЄРДР, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора України № 298 від 30 червня 2020 року (із змінами та доповненнями), відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема, мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Вищезазначені положення закону дають підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо ж зі змісту заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР і це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Таким чином, закон передбачає необхідність попереднього вивчення слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення.

На думку колегії суддів, слідчий суддя дійшов обґрунтованого висновку, що заява ОСОБА_7 не містить об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину, а ОСОБА_7 фактично висловлена незгода з проведеним повторним автоматизованим розподілом кримінального провадження за його обвинуваченням.

При цьому колегія суддів враховує Висновок Судової палати у кримінальних справах Верховного Суду України від 1 липня 2013 року щодо питання про початок кримінального провадження стосовно суддів, яке пов`язане зі здійсненням ними судочинства, в якому, серед іншого, Суд вказав, що оскарження у будь-який спосіб судових рішень, діяльності судів і суддів щодо розгляду та вирішення справи поза передбаченим процесуальним порядком у справі не допускається.

За встановлених обставин колегія суддів доходить висновку, що доводи апелянта є необґрунтованими.

З огляду на викладене, колегія суддів не убачає підстав для скасування ухвали слідчого судді, оскільки ухвала слідчого судді є законною та обґрунтованою, у зв`язку з чим апеляційна скарга адвоката ОСОБА_6 , подана в інтересах ОСОБА_7 , не підлягає до задоволення.

Керуючись ст. ст. 376, 404, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів,

П О С Т А Н О В И Л А :

Поновити адвокату ОСОБА_6 строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 5 серпня 2025 року.

Апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_6 в інтересах ОСОБА_7 - залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 5 серпня 2025 року, якою відмовлено у задоволенні скарги адвоката ОСОБА_6 в інтересах ОСОБА_7 на бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення - залишити без змін.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:

____________________ __________________ ___________________

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4