пр. № 1-кс/759/7509/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 листопада 2025 року слідчий суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисників ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , розглянувши клопотання старшого слідчого Святошинського управління поліції Головного управління Національної поліції в м. Києві ОСОБА_7 , погоджене з прокурором Святошинської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_8 , у кримінальному провадженні №0003338 від 14.11.2025 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, маючого вищу освіту, не працевлаштованого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 ,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 5 ст. 190 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

До Святошинського районного суду м. Києва надійшло клопотання старшого слідчого Святошинського управління поліції Головного управління Національної поліції в м. Києві ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 строком на 60 діб.

В обґрунтування свого клопотання слідчий посилався на те, що досудовим розслідуванням встановлено наступне.

Згідно з Указом Президента України № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» (зі змінами) у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України. відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», в Україні введено воєнний стан, який у подальшому неодноразово продовжено.

Так, ОСОБА_4 знаходився на території Святошинського району, міста Києва, не маючи постійного джерела доходів, з метою покращення свого матеріального становища, вирішив вчинити злочин, пов`язаний із заволодінням чужим майном шляхом обману. Діючи за попередньою змовою групою осіб із ОСОБА_9 , та невстановленою досудовим розслідуванням особою, маючи злочинний умисел на пособництво у заволодінні чужим майном що належить потерпілій ОСОБА_10 шляхом обману, діючи відповідно до розробленого з цією метою злочинного плану, згідно якого невстановлена особа створювала вигляд працівника Служби безпеки України, ОСОБА_9 створював враження кур`єра, а ОСОБА_4 , використовуючи належний йому автомобіль забезпечував мобільність у переміщенні ОСОБА_9 .

Реалізовуючи свій злочинний умисел, спрямований на пособництво у заволодінні чужим майном шляхом обману, ОСОБА_4 використовуючи належний йому автомобіль марки «Volkswagen Touareg» р.н. НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_2 , 13.11.2025, приблизно о 17 годині 00 хвилин, забрав ОСОБА_9 , який знаходячись у поблизу супермаркету «Новус» за адресою: м. Київ, вул. Львівська, 17 під приводом отримання посилки із вмістом грошових коштів та цінного майна потерпілої для передачі його співробітникам СБУ, зустрівся із потерпілою та промовив заздалегідь погоджений із співучасниками код-пароль «1236» чим нібито підтвердив потерпілій його участь у вилученні спеціальними службами її майна, однак не мав можливості та не збирався виконувати взяті на себе зобов`язання.

В подальшому, ОСОБА_9 , отримав від потерпілої ОСОБА_10 , яка була введена в оману та вважала що передає вказане майна співробітникам СБУ поліетиленовий пакт в середині якого знаходилось:

- Грошові кошти в сумі 140 000 (сто сорок тисяч) доларів США що відповідно до курсу НБУ станом на 13.11.2025 року, становить 5 885 278 грн. (1 долар США становить 42,0377 грн.)

- 2260 (дві тисячі двісті шістдесят) ЄВРО що відповідно до курсу НБУ станом на 13.11.2025 року, становить 109 958,944 грн., (1 ЄВРО становить 48,6544 грн.)

- 57 золотих злитків 999 проби вагою 100 грамів кожний, що відповідно до розпорядження НБУ від 13.11.2025 року (https://bank.gov.ua/files/skarb/20251113_Rp_123_3887.pdf), в еквіваленті становлять 31 504 698 грн. (1 грам золота становить 5527,14 грн.).

Після чого, ОСОБА_4 використовуючи належний йому автомобіль марки «Volkswagen Touareg» р.н. НОМЕР_1 , номер кузова НОМЕР_2 та ОСОБА_9 , маючи змогу розпоряджатись майном потерпілої на власний розсуд, з місця вчинення злочину зникли. В результаті вчинення злочинних дій потерпілій ОСОБА_10 спричинено майнову шкоду в сумі 37 499 934 грн. 00 коп.

Відповідно до примітки ст. 185 КК України, «у статтях 185-187 та 189-191, 194 цього Кодексу в особливо великих розмірах визнається кримінальне правопорушення, що вчинене однією особою чи групою осіб на суму, яка в шістсот і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян на момент вчинення кримінального правопорушення».

Таким чином, ОСОБА_4 , підозрюється у пособництві у заволодінні чужим майном шляхом обману, вчиненому за попередньою змовою групою осіб в умовах воєнного стану, вчиненому в особливо великих розмірах, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 5 ст. 190 КК України.

Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які полягають в тому, що підозрюваний ОСОБА_4 може: переховуватися від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на потерпілу, у цьому ж кримінальному провадженні; вчинити інше кримінальне правопорушення, а тому, з метою забезпечення кримінального провадження та виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, є необхідність обрання ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою

Прокурор клопотання підтримав та просив задовольнити його, посилаючись на обставини, викладені в клопотанні слідчого.

Захисник в судовому засіданні заперечувала проти застосування до її підзахисного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, просила застосувати запобіжний захід не пов`язаний із триманням під вартою, зокрема, домашній арешт або особисте зобов`язання. Також захисник при визначені альтернативного запобіжного заходу просила врахувати майновий стан підозрюваного.

Підозрюваний в судовому засіданні проти клопотання прокурора заперечував і підтримав позицію захисника.

Заслухавши пояснення прокурора, захисника, підозрюваного, вивчивши зміст та мотиви клопотання і надані суду письмові докази, слідчий суддя приходить до наступного.

Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Згідно з ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Крім цього, відповідно до п. 4 ч. 2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

21.11.2025 року, ОСОБА_4 вручено повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 5 ст. 190 КК України

З наданих матеріалів кримінального провадження вбачається обґрунтована підозра у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 5 ст. 190 КК України, що є особливо тяжкими злочином.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч. 5 ст. 190 КК України, підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, в сукупності, зокрема, заявою про вчинення кримінального правопорушення від 14.11.2025; протоколами обшуку від 20.11.2025; протоколом затримання підозрюваного від 20.11.2025; протоколами огляду відеозапису від 21.11.2025 та іншими матеріалами в їх сукупності.

Оскільки на даному етапі кримінального провадження не допускається вирішення тих питань, які повинен вирішувати суд під час розгляду по суті, а саме питань, пов`язаних з оцінкою доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, то слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів лише визначає, що причетність підозрюваного до вчинення злочину, підозра у якому йому повідомлена, є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього обмежувального заходу.

Що стосується наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, то орган досудового розслідування зазначає, що злочин, який інкримінуэться ОСОБА_4 , є особливо тяжким і передбачає можливість призначення покарання у виді позбавлення волі на строк до дванадцяти років з конфіскацією майна, що вже саме по собі може бути підставою та мотивом для підозрюваного переховуватись від органів досудового розслідування та суду. На думку органу досудового розслідування, вищевикладене свідчить про те, що ОСОБА_4 , усвідомлюючи тяжкість та невідворотність покарання за вчинення особливо тяжкого злочину, може переховуватись від органу досудового розслідування та/або суду, з метою унеможливлення притягнення його до кримінальної відповідальності.

Крім того, як зазначає орган досудового розслідування, існує ризик вчинення підозрюваним дій, передбачених п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме незаконно впливати на потерпілого та свідків. Вказаний ризик може виражатись в тому, що ОСОБА_4 володіючи інформацією стосовно характеризуючих, в тому числі біографічних даних потерпілої, яка надала органу досудового розслідування викривальні покази стосовно нього, створює умови для здійснення впливу на потерпілу, у тому числі шляхом залякування та здійснення стосовно останньої насильницьких дій. Слід зазначити, що ризик незаконного впливу на потерпілого залишається актуальним з огляду на встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є потерпілими, у кримінальному провадженні, а саме - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні відповідно до положень ст. 23 КПК України. Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них, відповідно до ч. 4 ст. 95 КПК України. тому числі до моменту безпосереднього отримання судом показань від потерпілого, свідків.

За сукупності таких обставин, слідчий суддя, приймаючи до уваги дані про особу підозрюваного, який раніше не судимий, має на утриманні малолітню доньку, вважає за необхідне застосувати щодо нього запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки прокурор довів, що встановлені під час розгляду клопотання обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, аніж тримання під вартою, не зможе на даному етапі запобігти доведеним ризикам та забезпечити виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, що випливають із ч. 5 ст. 194 КПК України, зокрема, прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, суду, уникати спілкування із потерпілою та свідками у даному кримінальному провадженні та належну поведінку, попередити вчинення нових кримінальних правопорушень.

Згідно ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд, при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Згідно ч. 1 ст. 182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу.

У своєму клопотанні слідчий з урахуванням тяжкості кримінального правопорушення, просив визначити заставу у сумі 37 499 934 грн.

Частиною 4 статті 182 КПК України передбачено, що розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

На переконання слідчого судді, застава в сумі 37 499 934 грн., яку просить визначити сторона обвинувачення, є завідомо непомірною для підозрюваного, тим більше такий розмір застави фактично відповідає сумі завданих збитків потерпілій, без урахування положень однієї із загальних засад кримінального провадження - презумпції невинуватості та забезпечення доведеності вини, регламентованої ст. 17 КПК України.

Слідчий суддя з врахуванням особи підозрюваного ОСОБА_4 , обставин вчинення кримінального правопорушення, в якому останній підозрюється, вважає за необхідне визначити розмір застави, який перевищує триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а саме - 800 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Такий розмір застави є справедливим та здатним забезпечити високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, не порушує права підозрюваного та підстав вважати його завідомо непомірним для підозрюваного слідчий суддя не вбачає.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 131, 132, 176-178, 182, 183, 184, 186, 193, 194, 196, 197, 309, 369, 372, 395 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - задовольнити.

Застосувати стосовно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у межах строку досудового розслідування, тобто до 15 січня 2026 року включно.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Для утримання підозрюваний ОСОБА_4 підлягає направленню до Державної установи «Київський слідчий ізолятор».

Визначити ОСОБА_4 заставу в розмірі 800 (вісімсот) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 2 422 400 (два мільйони чотириста двадцять дві тисячі чотириста) гривень, у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на наступний депозитний рахунок: депозитний рахунок: код ЄДРПОУ - 26268059, банк отримувача - Державна казначейська служба України м. Київ, МФО- 820172, рахунок отримувача: UA1012089, призначення платежу: застава за…(П.І.Б., дата народження особи за яку вноситься застава), згідно ухвали (назва суду) від (дата ухвали) по справі №.., кримінальне провадження № , внесені (ПІБ особи, що вносить заставу), згідно квитанції від (дата та № квитанції).

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_4 у разі внесення застави наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, суду по вказаному кримінальному провадженні за першою вимогою;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- не відлучатися за межі м. Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- уникати спілкування із іншими підозрюваними, потерпілою та свідками у даному кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Визначити термін дії обов`язків, покладених на підозрюваного у разі внесення застави, з дня внесення застави до 15.01.2026.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Роз`яснити ОСОБА_4 , що у разі невиконання покладених на нього згідно цієї ухвали обов`язків, а також, якщо він, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора або суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1