Справа № 932/984/26
Провадження № 1-кс/932/573/26
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 лютого 2026 року м. Дніпро

Слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Дніпра ОСОБА_1 , ознайомившись із скаргою Військової частини НОМЕР_1 на бездіяльність слідчого яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення,

В С Т А Н О В И В :

06.01.2026, засобами Електронного суду, надійшла скарга військової частини у якій скаржник просить зобов`язати слідчий відділ Територіального управління ДБР, розташованого у м. Краматорську внести до ЄРДР відомості за заявою частини про кримінальне правопорушення, подану 22.08.2024.

Одночасно військова частина просить поновити строк оскарження. Підставами вказано те, що скаржник дізнався про бездіяльність лише 27.12.2025, тому від цієї дати розпочав свій перебіг 10 строк на оскарження. При цьому скаржник покликається на те, що він вчасно (02.01.2026) звертався до слідчого судді Дніпровського районного суду Дніпропетровської області, проте його скарга була повернута (відповідна ухвала отримана 06.01.2025).

Перевіривши матеріали скарги та долучені до неї документи суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 2, 3, 5 ст.115 КПК при обчисленні строку годинами строк закінчується в останню хвилину останньої години. При обчисленні строку днями строк закінчується о двадцять четвертій годині останнього дня строку. При обчисленні строків днями та місяцями не береться до уваги той день, від якого починається строк, за винятком строків тримання під вартою, проведення стаціонарної психіатричної експертизи, до яких зараховується неробочий час та які обчислюються з моменту фактичного затримання, взяття під варту чи поміщення до відповідного медичного закладу.

Слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань (ч.1 ст.214 КПК).

Тобто, якщо до слідчого, прокурора надійшла заява про вчинене кримінальне правопорушення, то він зобов`язаний не пізніше 24 годин після її надходження внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР.

Слід зазначити, що КПК пов`язує строк оскарження бездіяльності слідчого, прокурора, саме з моментом початку такої бездіяльності, а не з повідомленням особи про результати розгляду заяви.

Виходячи з вимог ч.1 ст.304 КПК, скарга на бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, може бути подана протягом 10 днів з моменту її вчинення. Таким чином, десятиденний строк для подання скарги на оскаржуваний вид бездіяльності починається з дня, наступного за тим, у який закінчився перебіг 24-годинного строку для внесення відомостей.

Посилання про початок десятиденного строку з дня отримання рішення про відмову у реєстрації його заяви в ЄРДР з моменту отримання відповіді від органу досудового розслідування не ґрунтуються на вищезазначених вимогах процесуального законодавства.

Аналогічне мотивування викладено в ухвалі Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду від 17.05.2024 у справі №991/3736/24, провадження №11-сс/991/365/24 (https://reyestr.court.gov.ua/Review/119133961).

Аналогічної позиції дотримаються й інші апеляційні суди, зокрема: Закарпатський апеляційний суд в ухвалі від 22.08.2024 (https://reyestr.court.gov.ua/Review/121155148); Київський апеляційний суд в ухвалі від 04.09.2024 (https://reyestr.court.gov.ua/Review/121633743); Дніпровський апеляційний суд в ухвалі від 02.10.2024 (https://reyestr.court.gov.ua/Review/122066170); Полтавський апеляційний суд в ухвалі від 03.10.2024 (https://reyestr.court.gov.ua/Review/122126900); Львівський апеляційний суд в ухвалі від 07.10.2024 (https://reyestr.court.gov.ua/Review/122122346).

З огляду на наведене та враховуючи факт подання заяви про вчинення кримінального правопорушення 22.08.2024, строк на подання скарги закінчився 02.09.2024.

Первинно до суду скаргу подано 02.01.2026, із значним пропуском строку на оскарження.

Клопотання про поновлення вказаного строку не може бути задоволеним з наступних підстав.

За приписами ч.1 ст.117 КПК України, пропущений із поважних причин строк має бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.

Пропущений строк у кримінальному провадженні, що здійснюється з урахуванням особливостей, визначених статтею 615 цього Кодексу, може бути поновлений, якщо заінтересована особа подала клопотання не пізніше 60 днів з дня припинення чи скасування воєнного стану.

У разі введення воєнного стану та якщо відсутня об`єктивна можливість виконання процесуальних дій у строки, визначені статтями 220, 221, 304, 306, 308, 376, 395, 426 цього Кодексу, - такі процесуальні дії мають бути проведені невідкладно за наявності можливості, але не пізніше ніж через 15 днів після припинення чи скасування воєнного стану (п.5 ч.1 ст.615 КПК України).

Поняття поважних причин пропуску процесуальних строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд суду. До таких причин відносяться обставини непереборної сили та обставини, які об`єктивно унеможливлюють вчинення процесуальної дії у встановлений строк. Вказані обставини підлягають підтвердженню шляхом подання відповідних документів або їх копій.

У контексті забезпечення реалізації права на оскарження судового рішення та вирішення питання поновлення строків на таке оскарження у рішеннях ЄСПЛ сформувалась стала практика, відповідно до якої поновлення строків на оскарження може бути виправданим, якщо пропуск строку є поважний, об`єктивно незалежний від волі та поведінки скаржника.

Вказані висновки наведені в ухвалі Верховного суду від 10.02.2025 у справі №361/4131/17.

Зважаючи на те, що наведене мотивування поважності причин пропуск строку на оскарження не містить зазначення конкретних перешкод для оскарження, не підтверджено жодним доказом та суперечить тим обставинам, що військова частина змогла під час дії воєнного стану надіслати як заяву про вчинення злочину та подати за допомогою сервісу «Електронний суд» скаргу до суду, а також враховуючи значний пропуск строку на оскарження (більше року) приходжу до переконання про очевидну безпідставність клопотання про поновлення строку на оскарження.

З огляду на наведене, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В :

Відмовити у задоволенні клопотання скаржника про поновлення процесуального строку.

Повернути Військової частини НОМЕР_1 скаргу на бездіяльність слідчого яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1