Справа № 450/6032/25 Провадження № 1-кп/450/660/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 грудня 2025 року Пустомитівський районний суд Львівської області в складі:

головуючого-судді ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2

з участю прокурора ОСОБА_3

обвинуваченого ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

потерпілої ОСОБА_6

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду м. Пустомити матеріали обвинувального акту у кримінальному провадженні № 0000820 від 27.10.2025 р. відносно обвинуваченого ОСОБА_4 за ч.2 ст.121 КК України,-

в с т а н о в и в:

17.12.2025 р. в порядку ст.291 КПК України від прокурора Пустомитівської окружної прокуратури Львівської області ОСОБА_3 поступив в суд обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0000820 від 27.10.2025 р. відносно обвинуваченого ОСОБА_4 за ч.2 ст.121 КК України, щодо якого в ході досудового розслідування застосовано захід забезпечення кримінального провадження у виді тримання під вартою строком до 26.12.2025 р.

Потерпілою у даному кримінальному провадженні визнано ОСОБА_6 .

Ухвалою від 18.12.2025 р. по вказаному обвинувальному акту призначено підготовче судове засідання.

18.12.2025 року прокурором Пустомитівської окружної прокуратури Львівської області ОСОБА_3 подано клопотання про застосування щодо обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою на строк 60 днів, без визначення розміру застави.

Мотивував клопотання тим, що ухвалою слідчого судді Пустомитівського районного суду Львівської області від 29.10.2025 року щодо обвинуваченого ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк 60 днів, без визначення розміру застави. Вказав, що ОСОБА_4 обґрунтовано обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, за яке йому загрожує покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до десяти років. Відтак, щодо ОСОБА_4 є наявність обґрунтованого обвинувачення та наявні достатні підстави вважати, що ризики, передбачені ст. 177 КПК України, не змінились, оскільки він матиме можливість переховуватись від суду, незаконно впливати на свідків, з метою зміни останніми своїх показів, перешкодити кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення, що свідчить про неможливість запобігання цим та іншим ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів. З огляду на вказане, просив клопотання задовольнити.

В підготовчому судовому засіданні 23.12.2025 року прокурор ОСОБА_3 надав пояснення аналогічні викладеним письмово, подане клопотання підтримав та просив таке задовольнити, а саме продовжити обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжний захід. Надав копію ухвали слідчого судді Пустомитівського районного суду Львівської області від 29.10.2025 року.

Захисник ОСОБА_5 , з думкою якого погодився обвинувачений, просили обирати щодо ОСОБА_4 запобіжний захід з числа, які не пов`язані із триманням під вартою, оскільки наведені прокурором ризики є непідтвердженими.

Потерпіла ОСОБА_6 остаточної думки щодо вимог клопотання не сформувала, обґрунтованих пояснень не надала, однак пояснила, що стосунки, які склались між обвинуваченим ОСОБА_4 та померлою ОСОБА_7 , зумовлені діями останньої.

Заслухавши пояснення і думку прокурора, обвинуваченого, захисника та потерпілої, розглянувши клопотання і матеріали обвинувального акту, суд приходить до наступного висновку.

У відповідності до вимог ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу.

Згідно ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Статтею 178 КПК України визначено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Частиною 1 статті 197 КПК України передбачено, що строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

Положеннями ч. 1 та ч. 3 ст. 183 КПК України встановлено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу. Слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, перебуваючи на волі матиме можливість переховуватись від суду, незаконно впливати на потерпілу та свідків, з метою зміни останніми своїх показів, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення, щодо нього є наявність обґрунтованого обвинувачення, а також існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України, що свідчить про неможливість запобігання цим та іншим ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів.

Ухвалою слідчого судді Пустомитівського районного суду Львівської області від 29.10.2025 року щодо обвинуваченого ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк 60 днів, а саме до 26.12.2025 року, без визначення застави.

Обґрунтованість наявного обвинувачення встановлено наданим суду обвинувальним актом у відповідності до якого ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України, за яке йому загрожує покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до десяти років.

Крім цього, потерпіла та свідки не були допитані в судовому засіданні, у зв`язку з чим в суду у подальшому може виникнути необхідність в їх виклику для допиту.

Так, перебуваючи на волі, ОСОБА_4 матиме можливість незаконно впливати на потерпілу та свідків з метою надання останніми необхідних показань.

Застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою не суперечить приписам ч. 5 ст. 182 та п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК України.

Суд вважає, що більш м`які запобіжні заходи є недостатніми для запобігання передбаченим ст. 177 КПК України ризикам, що встановлено в підготовчому судовому засіданні.

Згідно п.п. 3, 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватись виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про його незначний ступінь, який може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Як зазначив Європейський суд з прав людини у справі «Летельє проти Франції» (Letellie v France, рішення від 26 червня 1991 р.) «особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які роблять виправданим попереднє затримання, принаймні, протягом певного часу».

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Згідно вимог пунктів 1, 2 ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування; щодо злочину, який спричинив загибель людини.

Враховуючи те, що злочин, в якому обвинувачується ОСОБА_4 , вчинено із застосуванням насильства, який спричинив загибель людини, суд приходить до висновку про відсутність підстав для визначення розміру застави.

Таким чином, клопотання прокурора слід задовольнити частково, оскільки обвинуваченому обрано запобіжний захід, та продовжити ОСОБА_4 запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк 60 днів, а саме до21.02.2026 року, без визначення застави.

Щодо покликань захисника ОСОБА_5 та обвинуваченого ОСОБА_4 в частині можливості застосування більш м`якішого запобіжного заходу, то такі твердження не знайшли свого підтвердження під час підготовчого судового засідання і спростовуються викладеним вище.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 194, 197, 315, 369, 370, 371, 372, 376 КПК України, суд,-

п о с т а н о в и в:

Клопотання прокурора Пустомитівської окружної прокуратури Львівської області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_4 задовольнити частково.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк 60 (шістдесят) днів, а саме до 21.02.2026 року, без визначення застави.

Ухвала суду підлягає негайному виконанню.

Ухвала про продовження застосування запобіжного заходу припиняє свою дію після закінчення строку її дії.

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом 7 (семи) днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали виготовлений 23.12.2025 року в приміщенні Пустомитівського районного суду Львівської області.

Суддя ОСОБА_1