Справа № 582/262/22
Провадження № 1-р/577/3/26
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"21" січня 2026 р.

Конотопський міськрайонний суд Сумської області в складі колегії

суддів:

головуючого-судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

з участю секретаря

судового засідання ОСОБА_4 ,

прокурора ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Конотопі клопотання засудженого ОСОБА_6 про роз`яснення судового рішення

В С Т А Н О В И В:

Вироком Конотопського міськрайонного суду Сумської області від 19.06.2024 року ОСОБА_6 засуджено за ч. 3 ст. 187 КК України до 07 (семи) років позбавлення волі з конфіскацією майна, окрім житла.

ОСОБА_6 звернувся з клопотанням про роз`яснення вироку Конотопського міськрайонного суду Сумської області суду від 19.06.2024 року.

Засуджений ОСОБА_6 , надав заяву про розгляд справи без його участі, відмовився від поданого клопотання.

Захисник ОСОБА_7 надала заяву про розгляд справи без її участі, підтримує позицію свого підзахисного.

Прокурор ОСОБА_5 в судовому засіданні вважає, що оскільки ОСОБА_6 відмовився від підтримання клопотання, воно не підлягає до задоволення.

Відповідно до ч. 1 ст. 380 КПК України якщо судове рішення є незрозумілим, суд, який його ухвалив, за заявою учасника судового провадження чи органу виконання судового рішення, приватного виконавця ухвалою роз`яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його зміст.

З приписів наведеної норми кримінального процесуального закону вбачається, що роз`ясненню підлягає лише незрозуміле судове рішення, зумовлене його нечіткістю за змістом, можливістю різного тлумачення висновків суду, коли воно є неясним та незрозумілим для осіб, стосовно яких воно ухвалене, та тих осіб, котрі будуть здійснювати його виконання. Проте, якщо фактично порушується питання про зміну рішення, або про внесення до нього нових даних, або про роз`яснення мотивів прийняття рішення чи його законності, суд відмовляє в роз`ясненні такого рішення.

Частиною 6 статті 9 КПК України визначено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Відповідно до пункту 19 частини 1 статті 7 та статті 26 КПК України однією із загальних засад кримінального провадження є диспозитивність, яка полягає у вільному використанні сторонами кримінального провадження своїх прав у межах та у спосіб, передбачений цим Кодексом.

Згідно з ч. 1, 3 ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Суд у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Оскільки ОСОБА_6 відмовився від підтримання заяви, виходячи з принципу диспозитивності кримінального процесу, у суду відсутні підстави для розгляду клопотання по суті.

За наведених підстав у задоволенні заяви слід відмовити.

Керуючись ст.ст. 380, 369, 372 КПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ :

Клопотання засудженого ОСОБА_6 про роз`яснення вироку Конотопського міськрайонного суду Сумської області від 19 червня 2026 року залишити без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена до Сумського апеляційного суду протягом 7 днів з дня її оголошення.

СуддяОСОБА_1