УХВАЛА

20 жовтня 2025 року

м. Київ

справа № 671/1319/20

провадження № 51-4686 ск 20

Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:

головуючої ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

розглянувши касаційну скаргу на вирок Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 02 липня 2024 року та ухвалу Хмельницького апеляційного суду від 16 липня 2025 року щодо засуджених ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 ,

встановив:

У поданій скарзі порушується питання про перегляд оскаржуваних судових рішень у касаційному порядку.

Перевіривши скаргу на відповідність вимогам ст. 427 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК), суд касаційної інстанції дійшов висновку, що її подано без додержання вимог пунктів 1, 2 та 4 ч. 2 цієї статті.

Так, у касаційній скарзі, зокрема, зазначаються: найменування суду касаційної інстанції; прізвище, ім`я, по батькові (найменування), поштова адреса особи, яка подає касаційну скаргу, а також номер засобу зв`язку, адреса електронної пошти, якщо такі є; обґрунтування вимог особи, яка подала касаційну скаргу, із зазначенням того, у чому полягає незаконність чи необґрунтованість судового рішення.

Проте наведених положень процесуального при подачі касаційної скарги не дотримано.

Як убачається з касаційної скарги, вона адресована одразу двом адресатам, а саме Великій Палаті та Касаційному кримінальному суду. Однак, за змістом ч. 5 ст. 31 КПК кримінальне провадження в касаційному порядку здійснюється Касаційним кримінальним судом Верховного Суду.

У касаційній скарзі зазначено, що особою, яка подає касаційну скаргу є засуджений ОСОБА_4 , водночас вона підписана захисником ОСОБА_8 . Однак, за змістом п. 1 ч. 1 ст. 425 КПК засуджений та його захисник є самостійними суб`єктами оскарження судових рішень, тому стороні захисту слід визначитись із суб`єктом оскарження.

Посилаючись у касаційній скарзі на незаконність судових рішень, особа, яка подає касаційну скаргу, має вказати на конкретні порушення закону, що є підставами для їх скасування або зміни і які, на її думку, були допущені судами при винесенні судових рішень, навести конкретні аргументи обґрунтувавши їх.

Підстави для скасування або зміни судових рішень судом касаційної інстанції визначені в ст. 438 КПК, обґрунтовуючи наявність яких слід виходити із положень ч. 2 цієї статті, а також статей 412-414 КПК.

Так, посилаючись, зокрема, на істотне порушення судами вимог кримінального процесуального закону сторона захисту не обґрунтовує таких порушень судами першої та апеляційної інстанції, з урахуванням положень ст. 412 КПК.

Крім того, вказуючи на необхідність скасування судових рішень і призначення нового розгляду у суді першої інстанції, слід обґрунтувати таке прохання в описовій частині скарги, з урахуванням положень ст. 415 КПК.

Оскільки касаційна скарга не відповідає вимогам, передбаченим ст. 427 КПК, Суд вважає за необхідне на підставі ч. 1 ст. 429 цього Кодексу залишити касаційну скаргу без руху й установити строк для усунення допущених недоліків.

На усунення недоліків, слід подати нову касаційну скаргу.

Керуючись ч. 1 ст. 429 КПК, Суд

постановив:

Касаційну скаргу на вирок Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 02 липня 2024 року та ухвалу Хмельницького апеляційного суду від 16 липня 2025 року щодо засуджених ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 залишити без руху, надавши особі, яка її подала п`ятнадцятиденний строк для усунення недоліків із дня отримання ухвали.

У разі невиконання вимог касаційну скаргу буде повернуто особі, яка її подала.

Ухвала є остаточною і оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3