У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 грудня 2025 року слідчий суддя Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань у м.Києві клопотання старшого слідчого в ОВС слідчого управління ГУ СБ України у м. Києві та Київській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні №0000625 від 14.12.2022 року, -

В С Т А Н О В И В:

До слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва надійшло клопотання старшого слідчого в ОВС слідчого управління ГУ СБ України у м. Києві та Київській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні №0000625 від 14.12.2022 року.

Клопотання, зокрема, обґрунтовується тим, що ОСОБА_4 підозрюється у заволодінні чужим майном шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчиненому в особливо великих розмірах, за попередньою змовою групою осіб, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

Так, досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 було призначено на посаду т.в.о. першого віце-президента-технічного директора ДП «НАЕК «Енергоатом» та на нього, відповідно до статуту вказаного підприємства, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 24.02.2021 за №302, покладено виконання організаційно-розпорядчих функцій, а отже, відповідно до ч. 3 ст. 18 КК України, він являвся службовою особою.

01.08.2022 між ДП «НАЕК «Енергоатом», в особі т.в.о. першого віце-президента-технічного директора підприємства ОСОБА_4 , та ПрАТ «ПРОСТО-страхування» підписано Договір від 01.08.2022 №92-010-04-22-01585 обов`язкового страхування цивільної відповідальності ДП «НАЕК «Енергоатом» за ядерну шкоду, відповідно до якого розмір страхового платежу складає 105 642 512,71 грн.

У подальшому, перебуваючи в м. Київ, в невстановлену розслідуванням дату та час, але не пізніше 12.08.2022, у ОСОБА_4 , який будучи службовою особою та обіймаючи посаду т.в.о. першого віце-президента-технічного директора ДП «НАЕК «Енергоатом», інших невстановлених службових осіб зазначеного державного підприємства, виник злочинний умисел, спрямований на заволодіння чужим майном в особливо великих розмірах, шляхом зловживання своїм службовим становищем, завдяки залученню інших невстановлених осіб з ПрАТ «ПРОСТО-страхування», Ядерного страхового пулу та внесення змін до істотних умов Договору № 92-010-04-22-01585 в частині незаконного збільшення обсягу закупівлі.

На виконання свого злочинного умислу, ОСОБА_4 , перебуваючи за місцезнаходженням ДП «НАЕК «Енергоатом» за адресою: м. Київ, вул. Назарівська, 3, у невстановлену розслідуванням дату та час, але не пізніше 12.08.2022, вступив у передню злочинну змову з іншими невстановленими на теперішній час посадовими особами з ДП «НАЕК «Енергоатом», ПрАТ «ПРОСТО-страхування», Ядерного страхового пулу, шляхом розподілу ролі кожного учасника злочину, необхідної для укладення додаткової угоди та заволодіння коштами підприємства.

У подальшому, перебуваючи в м. Київ, в невстановлену розслідуванням дату та час, але не пізніше 12.08.2022, діючи умисно, за попередньою змовою групою осіб, відповідно до заздалегідь розподілених ролей кожного учасника злочину, ОСОБА_4 , перебуваючи на посаді т.в.о. першого віце-президента-технічного директора ДП «НАЕК «Енергоатом», реалізуючи спільний намір щодо заволодіння чужим майном, зловживаючи своїм службовим становищем, достовірно знаючи, що відповідно до вимог п. 3 ч. 5 ст. 41 Закону України «Про публічні закупівлі» заборонено збільшувати суму, визначену в договорі (зміна істотних умов), підписав Додаткову угоду від 12.08.2022 №1, якою внесено зміни до Договору № 92-010-04-22-01585 та безпідставно збільшено розмір страхового платежу.

Відповідно до умов укладеної Додаткової угоди від 12.08.2022 № 1 до Договору № 92-010-04-22-01585 пункти 3.1, 4.1 та 4.2 Договору викладено в новій редакції:

«пункт 3.1. Загальна страхова сума за цим Договором еквівалентна 100 500 000,00 (сто мільйонів п`ятсот тисяч) Спеціальних прав запозичення (СПЗ) за кожний ядерний інцидент, а також сукупно за усіма страховими випадками, які сталися під час дії цього Договору.

пункт 4.1. Річний страховий тариф визначений у розмірі 2,70 відсотків від страхової суми, зазначеної у п. 3.1 цього Договору, якщо не буде досягнуто згоди про інше.

пункт 4.2. Річний страховий платіж у сумі 2 713 500,00 (два мільйони сімсот тринадцять тисяч п`ятсот) СПЗ, що дорівнює 130 925 560,95 грн. по курсу НБУ на 05.08.2022.

Сплата страхових платежів проводиться у гривнях по курсу СПЗ до гривні, встановленому Національним банком України на дату здійснення відповідного платежу».

У той же час, відповідно до Порядку обчислення тарифів, загальна дійсна вартість закупівлі послуг з обов`язкового страхування цивільної відповідальності ДП «НАЕК «Енергоатом» за ядерну шкоду (розмір страхового платежу) при страховій сумі 100 500 000 СПЗ складає 2 334 615 СПЗ або 112 644 473,37 грн., що на 378 885 СПЗ або 18 281 087,58 грн. менше, ніж передбачено Додатковою угодою від 12.08.2022 №1 до Договору від 01.08.2022 № 92-010-04-22-01585.

Продовжуючи реалізовувати свій злочинний намір, спрямований на заволодіння грошовими коштами ДП НАЕК «Енергоатом» в особливо великому розмірі, т.в.о. першого віце-президента-технічний директор ДП «НАЕК «Енергоатом» ОСОБА_4 , зловживаючи своїм службовим становищем, надав вказівку підлеглим працівникам бухгалтерії підготувати платіжні доручення та здійснити перерахування грошових коштів з рахунку державного підприємства на рахунок страхової компанії.

В подальшому, працівниками бухгалтерії ДП НАЕК «Енергоатом», які не були обізнаними зі злочинними намірами ОСОБА_4 , підготовлено платіжні доручення та, 18.08.2022, 19.08.2022, 11.11.2022, 14.02.2023, здійснено перерахування грошових коштів з рахунків ДП НАЕК «Енергоатом», відкритих в банківських установах, на рахунок ПрАТ «ПРОСТО-страхування» № НОМЕР_1 , відкритому в ПАТ «КРЕДІ АГРІКОЛЬ БАНК», ПрАТ «СК Перша» № НОМЕР_2 , відкритому в АТ «Державний експортно-імпортний банк України» м. Києва, грошових коштів в загальній сумі 130925560,95 грн., у т.ч. 18 281 087,58 грн. безпідставно завищеного розміру річного страхового платежу.

Далі, службові особи ПрАТ «ПРОСТО-страхування», перебуваючи в невстановленому місці, діючи умисно, за попередньою змовою групою осіб, на виконання заздалегідь обумовленого ОСОБА_4 та іншими невстановленими особами плану, з метою заволодіння та обернення чужого майна, в особливо великих розмірах, на користь всіх учасників злочину, перераховані грошові кошти, з рахунків ПрАТ «ПРОСТО-страхування» № НОМЕР_1 , відкритому в ПАТ «КРЕДІ АГРІКОЛЬ БАНК», 106 транзакціями, перерахували для подальшого заволодіння грошовими коштами на рахунки: ПАТ «НАСК «ОРАНТА», ПАТ "Європейський страховий альянс", ПАТ СК "БУСІН", ПАТ СК Брокбізнес, ПрАТ «УПСК», ПрАТ "ВЕЛТА", ПрАТ "УТСК", АТ "ПРОСТО-страхування", АТ "СГ"ТАС" (приватне), ТДВ "СК "МОТОР-ГАРАНТ", ПрАТ "СК"ВУСО", ПрАТ СК "ПЕРША", ПРАТ "СК "Каштан", ТДВ СК "Альфа-Гарант", ПРАТ "ІННОВАЦІЙНИЙ СТРАХОВИЙ КАПІТАЛ", СК ЕКСПО СТРАХУВАННЯ ТДВ, ТДВ "СК "Гардіан", ТДВ "СТ"АВЕСТА СТРАХУВАННЯ".

Перерахувавши суми на рахунки страхових компаній, посадові особи останніх, у подальшому, в період часу з 2022 по 2023 роки, здійснили часткове перерахування грошових коштів, отриманих від ДП НАЕК «Енергоатом» на розрахункові рахунки суб`єктів господарської діяльності з ознаками фіктивності, які в подальшому їх обготівкували та розподілили між учасниками злочину, відповідно до розподілених ролей.

Заволодівши таким чином грошовими коштами ДП «НАЕК «Енергоатом», ОСОБА_4 , спільно з іншими невстановленими службовими особами ПрАТ «ПРОСТО-страхування», Ядерного страхового пулу та іншими невстановленими особами, витратили на власний розсуд грошові кошти ДП НАЕК «Енергоатом», чим спричинили шкоду державному підприємству в особливо великому розмірі.

Вказується, що, враховуючи обґрунтованість підозри ОСОБА_4 , яка підтверджується сукупністю зібраних у кримінальному провадженні доказів, те, що станом на момент подачі даного клопотання наявні ризики переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати та свідків, є необхідним застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному у кримінальному провадженні №0000625 від 14.12.2022 року ОСОБА_4 .

В судовому засіданні прокурор відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_3 клопотання підтримав в повному обсязі, просив його задовольнити.

В судовому засіданні захисник ОСОБА_5 проти задоволення клопотання заперечував, вказав, що підозра необґрунтована, зокрема, слідчому судді не надано документів, що визначають коло посадових повноважень та обов`язків ОСОБА_4 на момент інкримінованих йому дій, рішення про намір укласти договір на закупівлю за ціною 2 751 515 СПЗ взагалі було прийнято уповноваженою особою ОСОБА_7 , ризики недоведені, підозрюваний має сталі соціальні зв`язки, просив врахувати також його особу, серед іншого, заслуги в галузі енергетики, та застосувати запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання або застави.

В судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_4 підтримав позицію захисника, додатково пояснив, що підписував документи лише після їх погодження іншими структурними підрозділами, зокрема, що здійснюють юридичну та фінансову діяльність.

Дослідивши матеріали клопотання, заслухавши пояснення сторін, слідчий суддя дійшов висновку про таке.

Слідчим суддею встановлено, що до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено відомості про кримінальне провадження за №0000625 від 14.12.2022 року.

Також встановлено, що 02.12.2025 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, у кримінальному провадженні №0000625 від 14.12.2022 року.

Згідно з ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5)вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Враховуючи вимоги чинного кримінального процесуального законодавства, практику Європейського суду з прав людини, зокрема, рішення у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011, у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.09.1990, під час розгляду клопотань на стадії досудового розслідування слідчий суддя має переконатись, що сукупність матеріалів на даному етапі кримінального провадження до моменту з`ясування істини у справі є достатньою для висновку про обґрунтованість підозри, що може переконати об`єктивного спостерігача, що особа могла бути причетною до вчинення конкретного злочину.

Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином, і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28.10.1994, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.09.1990).

Виходячи з цього, під час розгляду клопотання слідчий суддя дійшов висновку, що на даній стадії досудового розслідування ОСОБА_4 в цілому обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, що, зокрема, підтверджується довідкою ДАС України від 10.05.2024 року, висновком експерта №625 за результатами проведення судової економічної експертизи від 05.02.2025 року.

Щодо заявлених у клопотанні ризиків, то слідчий суддя вважає доведеним прокурором ризик переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, адже, зокрема, санкцією ч.5 ст. 191 КК України передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до дванадцяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років та конфіскацією майна, наявність у підозрюваного соціальних зв`язків як така не спростовує даного ризику; ризик незаконно впливати на свідків, адже останні судом не допитані.

Згідно з ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі:

1)вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується;

3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого;

4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців;

5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання;

6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого;

7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого;

8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого;

9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше;

10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення;

11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини;

12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

У зв`язку з цим слідчий суддя вважає за необхідне врахувати вік та стан здоров`я підозрюваного, його численні подяки в галузі атомної енергетики, те, що раніше до кримінальної відповідальності не притягався, має на утриманні матір ОСОБА_8 , 1941 р.н., тещу ОСОБА_9 , 1943 р.н.

Згідно з чч. 1, 4 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Згідно з Листом Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 04.04.2013 р. №511-550/0/4-13 вирішуючи питання про застосування, продовження, зміну або скасування запобіжного заходу при розгляді відповідних клопотань, слідчий суддя, суд щоразу зобов`язаний:

- враховувати, що запобіжні заходи у кримінальному провадженні обмежують права особи на свободу та особисту недоторканність, гарантовані ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року, а тому можуть бути застосовані тільки за наявності законної мети та підстав, визначених КПК, з урахуванням відповідної практики Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ);

- зважати, що тримання під вартою є винятковим видом запобіжного заходу та застосовується лише у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе відвернути ризики, зазначені у ст. 177 КПК. При розгляді клопотання про обрання або ж продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів (правова позиція, викладена у п. 80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі "Харченко проти України").

Як вже зазначалося, слідчий суддя вважає доведеним прокурором наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.191 КК України, ризиків переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків.

Виходячи з вищевикладеного слідчий суддя доходить висновку, що прокурором не доведено, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів до підозрюваного ОСОБА_4 не може запобігти доведеним під час розгляду ризикам, отже, вважає обґрунтованим застосувати до підозрюваного більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою.

Як передбачено ч.1 ст.181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

На підставі вищевикладеного слідчий суддя вважає законним і обґрунтованим застосування до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, заборонивши йому цілодобово залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , за виключенням необхідності залишити це житло у разі оголошення повітряної тривоги та надання йому невідкладної медичної допомоги до 02.02.2026 року включно, з одночасним покладенням на підозрюваного наступних обов`язків: прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, а в разі неможливості з`явитися через поважні причини - завчасно повідомляти про це посадову особу або орган, що здійснив виклик; не відлучатися із м.Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або роботи; утримуватися від спілкування з ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , ОСОБА_26 , ОСОБА_27 , ОСОБА_28 щодо обставин даного кримінального провадження поза межами процесуальних дій; здати на зберігання до Центрального міжрегіонального управління ДМС у м. Києві та Київській області свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну; носити електронний засіб контролю.

Слідчий суддя вважає також необхідним зазначити, що на даному етапі досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000625 від 14.12.2022 року потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи підозрюваного ОСОБА_4 , про який ідеться в клопотанні слідчого.

Керуючись ст.ст. 176-178, 181, 194, 196, 309, 395 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

Клопотання - задовольнити частково.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, заборонивши йому цілодобово залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , за виключенням необхідності залишити це житло у разі оголошення повітряної тривоги та надання йому невідкладної медичної допомоги до 02.02.2026 року включно.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком до 02.02.2026 року включно наступні обов`язки: прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, а в разі неможливості з`явитися через поважні причини - завчасно повідомляти про це посадову особу або орган, що здійснив виклик; не відлучатися із м.Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або роботи; утримуватися від спілкування з ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 , ОСОБА_25 , ОСОБА_26 , ОСОБА_27 , ОСОБА_28 щодо обставин даного кримінального провадження поза межами процесуальних дій; здати на зберігання до Центрального міжрегіонального управління ДМС у м. Києві та Київській області свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну; носити електронний засіб контролю.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього обов`язків.

Виконання даної ухвали доручити органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного ОСОБА_4 .

Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік підозрюваного ОСОБА_4 і повідомити про це старшого слідчого в ОВС слідчого управління ГУ СБ України у м. Києві та Київській області ОСОБА_6 .

Звільнити підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з-під варти в залі суду.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_3 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення, а підозрюваним - в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1