справа № 619/7246/25
провадження № 1-кс/619/1187/25
УХВАЛА

іменем України

25 грудня 2025 року м. Дергачі

Слідчий суддя Дергачівського районного суду Харківської області ОСОБА_1

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Дергачі скаргу ОСОБА_3 на постанову дізнавача СД ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 про відмову у задоволенні клопотання про визнання потерпілою у кримінальному провадженні № 0000182 від 04.10.2025 за ч. 1 ст. 188-1 КК України,

в с т а н о в и в:

До Дергачівського районного суду Харківської області через систему «Електронний суд» до Дергачівського районного суду Харківської області звернулась ОСОБА_3 на постанову дізнавача СД ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 про відмову у задоволенні клопотання про визнання потерпілою у кримінальному провадженні № 0000182.

В обґрунтування скарги заявник зазначила, що вона є власником особового рахунку НОМЕР_1 за адресою, АДРЕСА_1 , номер договору 15727. 13 квітня 2025 року вона звернулась до поліції за номером «102» за фактом приєднання сусіда з будинку 11 по вказаній вулиці до її електромережі. Вказане приєднання відбулось шляхом приєднання до внутрішніх електродротів будинку (вагончику на дві кімнати, обкладеного цеглою), які розташовані вже після її засобу (приладу) обліку електроенергії № 578387, тобто після обліку електроенергії за її рахунком. Відтак, відповідно даних засобу обліку № 578387, вона вважається такою, що використала електроенергію об`ємом 9545 кВт, що на теперішній час складає суму заборгованості в розмірі 35 478,88 грн, що підтверджується відповіддю та листом від ПрАТ « ІНФОРМАЦІЯ_1 ».

Наразі її права не захищені, вказаними злочинними діями вона понесла матеріальну шкоду в зазначеному розмірі. В провадженні дізнавача сектору дізнання ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 перебуває провадження, внесене до ЄРДР № 0000182 від 04.10.2025 за ч. 1 ст. 188-1 КК України.

03 грудня 2025 року дізнавачем СД ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 винесено постанову про відмову у задоволенні клопотання ОСОБА_3 у визнанні її потерпілою. Вважає зазначену постанову незаконною, невмотивованою, передчасною та такою, що підлягає скасуванню.

Просить скасувати постанову дізнавача СД ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 від 03.12.2025 про відмову у визнанні потерпілою. Також просить зобов`язати дізнавача у кримінальному провадженні № 0000182 винести постанову про визнання ОСОБА_3 .

Заявниця ОСОБА_3 у судове засідання не з`явилась, надала заяву про розгляд скарги без її присутності.

Прокурор Дергачівської окружної прокуратури Харківської області у судове засідання не з`явився, про розгляд скарги повідомлявся належним чином.

Дізнавач СД ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 у судове засідання не з`явився, на адресу суду надав пояснення, відповідно до яких заперечувала проти задоволення скарги. В поясненнях зазначив, що предметом кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 188-1 КК України, є електрична або теплова енергія, які самовільно використовуються суб`єктом правопорушення. Об`єктивна сторона характеризується викраданням електричної або теплової енергії шляхові: а) самовільного використання електричної або теплової енергії без приладів обліку (якщо використання приладів обліку обов`язкове); б) внаслідок умисного пошкодження приладів обліку; в) у будь-який інший спосіб; г) якщо унаслідок цих дій власнику заподіяно значної шкоди. Під «власником» у цій нормі слід розуміти суб`єкта, якому належить електрична чи теплова енергія, тобто енергопостачальну організацію, якій завдається шкода внаслідок її незаконного використання. Таким чином, ОСОБА_3 не може вважатися потерпілою у межах цього правопорушення.

Ознайомившись зі скаргою та додатками до неї, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

У розумінні ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод право кожного на судовий розгляд справи означає право кожної особи на звернення до суду та право на те, що її справа буде розглянута і вирішена судом.

Згідно з ч. 1 ст. 24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Відповідно до п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України слідчий суддя - це суддя, до повноваження якого належить здійснення порядку судового контролю за дотримання прав, свобод, інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Завданням слідчого судді відповідно до вимог чинного КПК України є контроль законності рішень, дій чи бездіяльності слідчого, прокурора на досудовому розслідуванні.

Механізм реалізації кримінально-процесуальних гарантій є по суті всією системою кримінально-процесуальних норм, які спрямовують кримінальне провадження на досягнення його завдань. Такими завданнями є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження та щоб до кожного учасника кримінального провадження було застосовано належну правову процедуру.

Відповідно до ч. 1 ст. 370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.

Пункт 5 ч. 1 ст. 303 КПК України передбачає право особи оскаржити рішення слідчого про відмову у визнанні потерпілим.

Відповідно до ч. 2 ст. 307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про:

1) скасування рішення слідчого, дізнавача чи прокурора;

1-1) скасування повідомлення про підозру;

2) зобов`язання припинити дію;

3) зобов`язання вчинити певну дію;

4) відмову у задоволенні скарги.

З матеріалів справи вбачається, що упровадженні СД ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області перебуває кримінальне провадження № 0000182, внесене до ЄРДР 04.10.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 188-1 КК України.

01.12.2025 на адресу ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області надійшло клопотання ОСОБА_3 від 28.11.2025 (вх. № С-11176/ез), в якому остання просить визнати її потерпілою, посилаючись на завдання їй майнової шкоди у зв`язку з приєднання сусіда до її електромережі.

За результатами розгляду поданого клопотання дізнавачем 03 грудня 2025 року винесено постанову про відмову у задоволенні клопотання про визнання потерпілою ОСОБА_3 , як таку, що подана за відсутності передбачених законом підстав.

Відмовляючи ОСОБА_3 у визнанні її потерпілою, дізнавачем у постанові наведені мотиви прийнятого рішення.

Обґрунтовуючи постанову слідчий послалась на те, що предметом кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 188-1 КК України, є електрична або теплова енергія, які самовільно використовуються суб`єктом правопорушення. Об`єктивна сторона характеризується викраданням електричної або теплової енергії шляхові: а) самовільного використання електричної або теплової енергії без приладів обліку (якщо використання приладів обліку обов`язкове); б) внаслідок умисного пошкодження приладів обліку; в) у будь-який інший спосіб; г) якщо унаслідок цих дій власнику заподіяно значної шкоди. Під «власником» у цій нормі слід розуміти суб`єкта, якому належить електрична чи теплова енергія, тобто енергопостачальну організацію, якій завдається шкода внаслідок її незаконного використання. Таким чином, ОСОБА_3 не може вважатися потерпілою у межах цього правопорушення.

Крім того, слідчим суддею враховано, що в провадженні дізнавача сектору дізнання ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області ОСОБА_5 перебуває кримінальне провадження, внесене до ЄРДР № 0000085 від 20.05.2025 за ч. 1 ст. 188-1 КК України, яке об`єднане з кримінальним провадженням № 0000182, внесеним до ЄРДР 04.10.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 188-1 КК України, що підтверджується копією постанови про об`єднання матеріалів досудових розслідувань від 09.12.2025, винесеного прокурором Дергачівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_6 . Об`єднаному кримінальному провадженню присвоєно № 0000085.

Дізнавач СД ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області ОСОБА_5 постановою від 12.12.2025 залучила в якості потерпілої ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000085 від 20.05.2025.

Враховуючи те, що дізнавач розглянула клопотання ОСОБА_3 про визнання її потерпілою у кримінальному провадженні № 0000085 від 20.05.2025, що підтверджується постановою про залучення потерпілого від 12.12.2025, кримінальні провадження№ 0000085 та № 0000182 об`єднанні між собою, відомості по даним провадженням внесені по одному факту за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 188-1 КК України, тому слідчий суддя приходить до висновку про відсутність бездіяльності дізнавача щодо не розгляду клопотання ОСОБА_3 про визнання її потерпілою особою.

Згідно з приписами ст. 55 КПК України потерпілим у кримінальному провадженні може бути фізична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано моральної, фізичної або майнової шкоди, юридична особа, якій кримінальним правопорушенням завдано майнової шкоди.

Права і обов`язки потерпілого виникають в особи з моменту подання заяви про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або заяви про залучення її до провадження як потерпілого.

Потерпілим є також особа, яка не є заявником, але якій кримінальним правопорушенням завдана шкода і у зв`язку з цим вона після початку кримінального провадження подала заяву про залучення її до провадження як потерпілого.

Отже, підставою для визнання особи потерпілим є:

1) подання особою заяви про вчинення щодо неї кримінального правопорушення або заяви про залучення її до провадження як потерпілого, а також письмової згоди на залучення до провадження як потерпілого, якщо це здійснюється слідчим, прокурором;

2) завдання особі кримінальним правопорушенням шкоди. При цьому, якщо це стосується юридичної особи, шкода має носити виключно майновий характер.

Лише сукупність фактичної (завдання шкоди) та формальної (подання заяви чи надання згоди) складової є умовою для набуття особою статусу потерпілого у кримінальному провадженні.

Згідно ч.5 ст. 55 КПК України за наявності очевидних та достатніх підстав вважати, що заява про залучення до провадження як потерпілого подана особою, якій не завдано шкоди, слідчий або прокурор виносить вмотивовану постанову про відмову у визнанні потерпілим, яка може бути оскаржена слідчому судді.

Згідно з правовою позицією Великої палати Верховного Суду від 16.01.2019 справа № 439/397/17, поняття «потерпілий» у матеріальному кримінальному праві та у кримінальному процесі за змістом не є тотожними. У кримінально-правовому розумінні потерпілий це особа, якій кримінальним правопорушенням безпосередньо заподіюється фізична, моральна та/або матеріальна шкода.

Поняття «потерпілий» в кримінально-правовому значенні є первинним щодо його розуміння в кримінальному процесі, оскільки в кримінальному праві потерпілий з`являється об`єктивно, в результаті вчинення саме проти нього кримінального правопорушення.

Таким чином, потерпілий у кримінально-правовому розумінні, як жертва посягання, з`являється вже з моменту вчинення такого посягання, незалежно від того, чи закріплений такий статус процесуально.

В межах вказаного кримінального провадження ОСОБА_3 є заявником про вчинене кримінальне правопорушення.

Диспозиція ч. 1 ст. 188-1 КК України, за якою розпочате кримінальне розслідування, передбачає викрадення електричної або теплової енергії шляхом її самовільного використання без приладів обліку, результати вимірювання яких використовуються для здійснення комерційних розрахунків (якщо використання приладів обліку обов`язкове), або внаслідок умисного пошкодження приладів обліку чи у будь-який інший спосіб, якщо такими діями завдано значної шкоди.

Об`єктивна сторона характеризується викраданням електричної або теплової енергії шляхові: а) самовільного використання електричної або теплової енергії без приладів обліку (якщо використання приладів обліку обов`язкове); б) внаслідок умисного пошкодження приладів обліку; в) у будь-який інший спосіб; г) якщо унаслідок цих дій власнику заподіяно значної шкоди.

Під «власником» у цій нормі слід розуміти суб`єкта, якому належить електрична чи теплова енергія, тобто енергопостачальну організацію, якій завдається шкода внаслідок її незаконного використання.

Слідчим суддею встановлено, що за формою оскаржувана постанова відповідає вимогам ст. 110 КПК України, з огляду на зазначення у ній зміст обставин, які є підставами для її прийняття, мотивів прийнятого рішення, їх обґрунтування та посилань на відповідні положення КПК України.

Враховуючи вище наведені положення та встановленні слідчим суддею обставини, приходжу до висновку, що підстави для скасування постанови дізнавача на даний час відсутні, а відтак вимоги скарги в цій частині задоволенню не підлягають.

Стосовно вимоги скаржниці щодо зобов`язання дізнавача винести постанову про визнання потерпілою ОСОБА_3 в даному кримінальному провадженні, також не підлягає задоволенню, оскільки зазначене виходить за межі компетенції слідчого судді, та не передбачена чинним законодавством.

Так, згідно ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

При цьому, статтею 8 КПК України встановлено, що кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Згідно ч. 3 ст. 26 КПК України слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Частиною 5 ст. 40 КПК України передбачено, що слідчий, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється. Органи державної влади, органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації, службові особи, інші фізичні особи зобов`язані виконувати законні вимоги та процесуальні рішення слідчого.

Слідчий суддя наголошує, що рішення про визнання або невизнання ОСОБА_3 потерпілою на даному етапі є повноваженнями слідчого за приписами ч. 5 ст. 40 КПК України, що входить до групи слідчих з розслідування даного кримінального провадження, відповідно, а суд не може впливати на його прийняття.

Відповідно до п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України, слідчий суддя це, зокрема суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Згідно з ч. 1 ст. 9 КПК України, під час кримінального провадження, зокрема прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: 1) скасування рішення слідчого, дізнавача чи прокурора; 1-1) скасування повідомлення про підозру; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.

У зв`язку з цим, слідчий суддя вважає, що в межах здійснення судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, вимоги ОСОБА_3 в частині зобов`язання слідчого визнати її потерпілою особою у кримінальному провадженні, тобто фактично прийняти певне процесуальне рішення також є необґрунтованими та безпідставними, оскільки виходять за межі судового контролю під час досудового розслідування.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя приходить до висновку про відмову у задоволенні скарги.

Крім того, слідчий суддя зазначає, що перелік ухвал слідчого судді, які підлягають апеляційному оскарженню під час досудового розслідування визначено ч. 1 та ч. 2 ст. 309 КПК України.

У частинах 1 та 2 статті 309 КПК України наведено вичерпний перелік ухвал слідчого судді, які можуть бути оскаржені в апеляційному порядку під час досудового розслідування.

Відповідно до частини 3 статті 392 КПК України в апеляційному порядку можуть бути оскаржені ухвали слідчого судді у випадках, передбачених КПК України.

Ухвала слідчого судді, якою відмовлено в задоволенні скарги на постанову слідчого про відмову у визнанні потерпілим, не підлягає апеляційному оскарженню.

Така позиція міститься у постанові колегії суддів Другої судової палати ККС ВС від 29 листопада 2018 року у справі № 221/6752/16-к (провадження № 51-5394ск18), де наголошено, що до передбаченого статтею 309 КПК переліку не входить оскарження ухвали слідчого судді, якою відмовлено у задоволенні скарги на постанову слідчого про відмову у визнанні потерпілим.

Виходячи із положень статті 309 КПК України та практики ККС Верховного Суду, ухвала про відмову у визнанні потерпілим у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000182 від 04.10.2025, оскарженню в апеляційному порядку, під час досудового розслідування не підлягає.

Керуючись ст.ст. 303-309, 369-372, ч. 2 ст. 376 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя,

у х в а л и в:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 про скасування постанови дізнавача СД ВП № 3 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 від 03.12.2025 про відмову у задоволенні клопотання про визнання потерпілою у кримінальному провадженні № 0000182 від 04.10.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 188-1 КК України, зобов`язання дізнавача винести постанову про визнання ОСОБА_3 потерпілою - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає, набирає законної сили з моменту її оголошення, заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1