ВІННИЦЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД ВІННИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

Іменем України

25 вересня 2025 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

особи, яка звернулась зі скаргою, ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Вінниці скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області, яка полягає у невнесенні відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за його заявою від 28 травня 2025 року, -

ВСТАНОВИВ:

До Вінницького міського суду Вінницької області надійшла скарга ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області, яка полягає у невнесенні відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за його заявою від 28 травня 2025 року.

Скарга мотивована тим, що 28 травня 2025 року на адресу Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_3 було направлено заяву про притягнення посадових осіб Головного управління Пенсійного фонду України у Вінницькі області до кримінальної відповідальності за ст.ст. 364, 367, 382 КК України.

Як зазначається в скарзі, подана заява про вчинені кримінальні правопорушення відповідає вимогам ст.214 КПК України та містить всю необхідну інформацію.

Однак 10.09.2025 заявником отримано лист № від 03.09.2025 за підписом заступника начальника Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області майора поліції ОСОБА_4 про встановлення за результатами попереднього розгляду звернення відсутності ознак кримінального правопорушення, у зв`язку з чим підстави для внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань відсутні, а подальший розгляд звернення здійснюється в порядку, передбаченому ЗУ «Про звернення громадян».

Тож оскільки заявник вважає, що вказаними діями посадовими особами Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області порушено вимоги ст.214 КПК України, він звернувся до суду з даною скаргою, в якій просив суд зобов`язати уповноважених осіб Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань про кримінальне правопорушення на підставі заяви ОСОБА_3 від 28 травня 2025 року про скоєння посадовими особами Головного управління Пенсійного фонду України у Вінницькій області кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст.364, 367, 382 КК України, та надати відповідний витяг з ЄРДР.

Уповноважена особа Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області в судове засідання не з`явилась, хоча про дату, час та місце розгляду справи була повідомлена своєчасно та належним чином.

Натомість 25.09.2025 на офіційну електронну адресу Вінницького міського суду Вінницької області надійшла заява від 24.09.2025 за підписом слідчого СВ Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_5 про розгляд справи за скаргою ОСОБА_3 без його участі. До заяви в якості додатку додано копію матеріалів розгляду звернення №11976, зареєстрованого в ЖЄО Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області №20172 від 07.07.2025.

Оскільки у відповідності до ч.2 ст.306 КПК України відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не перешкоджає розгляду скарги, з огляду на строки розгляду даної категорії скарг, визначені кримінально-процесуальним законодавством, а також за наявності заяви слідчого про розгляд справи за її відсутності та надання матеріалів перевірки за зверненням, слідчий суддя вважає за можливе розглянути скаргу за відсутності уповноваженої особи органу, бездіяльність якого оскаржується.

В судовому засіданні особа, яка звернулась до суду зі скаргою, ОСОБА_3 , свою скаргу підтримав в повному обсязі за викладених у ній обставин, просив її задовольнити.

Дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Відповідно до ст.55 Конституції України, права і свободи громадянина України захищаються судом. Суть такого захисту полягає в тому, що кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади. Зокрема забезпечення права на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача, прокурора є однією із загальних засад кримінального провадження. Відповідно до ст. 24 КПК України це право гарантується кожному.

Вимогами п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України визначено, що слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні. Основним завданням слідчого судді при виконанні функцій судового контролю є встановлення факту, чи дійсно права і свободи людини було порушено або вони порушуються; чи було створено або створюються перешкоди для їх реалізації; чи має місце інше обмеження прав і свобод; які перешкоди він зобов`язаний поновити або усунути для їх реалізації.

Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого, дізнавача або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений ч.1 ст.303 КПК України.

Так згідно п.1 ч.1 ст.303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені такі рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора як бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Судом встановлено, що на адресу Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_3 було направлено заяву від 28 травня 2025 року про вчинення посадовими особами Головного управління Пенсійного фонду України у Вінницькій області кримінальних правопорушень.

Згідно наданих до суду копій матеріалів ЖЄО зазначене звернення надійшло до Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області 07.07.2025. Отримане звернення зареєстровано в журналі вхідної кореспонденції Вінницького РУП в інформаційно-комунікаційній системі «Інформаційний портал Національної поліції України» за №20172 від 07.07.2025, однак відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань не вносились.

Відповідно до ч.1 ст.214 КПК України прокурор, слідчий, дізнавач у строк, що не перевищує 24 годин після подання заяви про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР та розпочати розслідування.

Згідно з положеннями ч.2 ст.214 КПК України досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до ЄРДР.

Відповідно до ст.2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

За змістом ч. 1 ст. 25 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор зобов`язані в межах своєї компетенції розпочати досудове розслідування в разі надходження заяви (повідомлення) про вчинення кримінального правопорушення, а також вжити всіх передбачених законом заходів для встановлення події кримінального правопорушення та особи, яка його вчинила.

Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ в інформаційному листі від 09.11.2012 роз`яснив, що відповідно до вимог ч. 1 ст. 214 КПК бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань означає невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань впродовж 24 годин після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення і саме в цьому контексті слід оцінювати доводи заявників в разі оскарження бездіяльності прокурора, слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

При цьому системний аналіз положень ст.ст. 214, 303 КПК України свідчить про те, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні, однак вказана заява чи повідомлення повинні містити достатні дані про наявність ознак кримінально-караного діяння.

Тож суд приділяє особливу увагу змісту заяви про вчинення кримінального правопорушення, в якій заявник повідомляє про конкретні обставини, які свідчать про наявність ознак кримінального правопорушення.

Так згідно заяви ОСОБА_3 від 28.05.2025 в 2011 році він, перебуваючи на посаді начальника Томашпільського райвідділу міліції УМВС України у Вінницькій області був звільнений з органів внутрішніх справ за віком та отримує пенсію за вислугу років відповідно до ЗУ «Про пенсійне забезпечення осіб, звільнених з військової служби, та деяких інших осіб» від 9 квітня 1992 року №2262-ХІІ.

Згідно рішення Сьомого апеляційного адміністративного суду від 02.01.2025 у справі №12/6495/25 було визнано незаконними дії Головного управління Пенсійного фонду України у Вінницькій області щодо нарахування та виплати ОСОБА_3 пенсії з 01.03.2022 року з обмеженим максимальним розміром перерахованої на виконання рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 29.06.2023 року у справі №120/6495/23. Також зазначеним рішенням постановлено: «Зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України у Вінницькій області вжити заходи щодо усунення причин та умов, що сприяли порушенню закону при виконанні рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 29.06.2023 року по справі №120/6495/23.

Встановити Головному управлінню Пенсійного фонду України у Вінницькій області місячний строк з дня отримання (вручення) копії цієї постанови для подання до Сьомого апеляційного адміністративного суду доказів вжиття заходів щодо усунення причин та умов, що сприяли порушенню закону при виконанні рішення Вінницького окружного адміністративного суду від 29.06.2023 року по справі №120/6495/23».

Однак 21.02.2025 ОСОБА_3 отримав відповідь від Головного управління Пенсійного фонду України у Вінницькій області, з якого було встановлено, що заявника знову обмежено у виплаті пенсії, мотивуючи це тим, що встановлено без обмеження ї максимальний розмір станом на дату, з якої судом зобов`язано здійснити такий перерахунок, що суперечить рішенню Сьомого апеляційного адміністративного суду від 02.01.2025.

Також варто зауважити, що, як зазначає Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ в листі від 12.01.2017 №9-49/0/4-17, якщо зі звернення особи вбачається, що вона порушує перед органом досудового розслідування питання про вчинення кримінального правопорушення, ініціюючи здійснення ним дій, визначених КПК України, то навіть за умови, що результати аналізу наведених особою відомостей свідчать про відсутність ознак складу злочину, такі відомості мають бути внесені до ЄРДР з подальшим закриттям кримінального провадження відповідно до ст. 284 КПК України.

Дані обставини зобов`язували уповноважених осіб Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області внести передбачені законом відомості до ЄРДР та розпочати досудове розслідування.

Разом з тим, у поданій до суду скарзі та у заяві про вчинення кримінального правопорушення заявником окрім викладеного змісту обставин кримінального правопорушення наведено норми Кримінального кодексу України, за якими, на його переконання, повинні кваліфікуватися дії суб`єкта кримінального правопорушення.

В цьому контексті слідчий суддя вважає за необхідне звернути увагу особи, яка звернулась до суду зі скаргою, що порядок внесення відомостей до ЄРДР врегульовано Положенням про ЄРДР, порядок його формування та ведення (затверджене наказом Офісу Генерального прокурора № 298 від 30.06.2020). Згідно з п.1 глави 2 розділу 1 цього Положення, до реєстру вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, що узгоджується з вимогами п. 4, 5 ч. 5 ст. 214 КПК України.

І хоча точність правової кваліфікації кримінального правопорушення має суттєве значення для кримінального провадження, зокрема, для цілей визначення належної його підслідності, підсудності, визначення правового режиму здійснення негласних слідчих (розшукових) дій в конкретному кримінальному провадженні, застосування запобіжних заходів тощо, однак відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ашинґдейн проти Сполученого Королівства» (Ashingdane v. the United Kingdom) від 28 травня 1985 року, п. 57, Series A, № 93 право на суд не є абсолютним і може підлягати легітимним обмеженням. Одним із таких обмежень є переслідування особи в кримінально-правовому порядку шляхом внесення відомостей до ЄРДР щодо конкретної особи за бажаною кримінально-правовою кваліфікацією.

Разом з тим, п.5 ч.5 ст.214 КПК містить поняття саме «попередня правова кваліфікація». Це свідчить про те, що кваліфікація не є статичною, це динамічний процес, який у цьому аспекті розпочинається з правової кваліфікації, яка є саме попередньою і яка, зокрема, у ході ефективного здійснення досудового розслідування може зазнавати змін з урахуванням розширення можливостей для сторони обвинувачення встановити дійсні обставини відповідної події. Так, на початку досудового розслідування наявний лише обмежений обсяг відомостей про події. У ході досудового розслідування кількість, обсяг та якість виявлених відомостей збільшуються, і на момент завершення досудового розслідування справи відповідний суб`єкт кваліфікації повинен володіти всіма суттєвими, необхідними й достатніми даними про скоєне діяння.

Отже, визначення попередньої правової кваліфікації вчиненого кримінального правопорушення належить до дискреційних повноважень особи, яка вносить відомості до ЄРДР (реєстратора заяви), що чітко передбачено вимогами п. 5 ч. 5 ст. 214 КПК України і Положення № 298.

Обставини щодо наявності або відсутності суспільно небезпечного караного діяння (дії чи бездіяльності), вчиненого суб`єктом злочину, можуть бути встановлені лише після проведення дій, передбачених главою 20 КПК України.

У відповідності до ст.94 КПК України слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

За результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора постановляється ухвала згідно з правилами цього Кодексу.

Відповідно до ч.2 ст.307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про скасування рішення слідчого, дізнавача чи прокурора; скасування повідомлення про підозру; зобов`язання припинити дію; зобов`язання вчинити певну дію; відмову у задоволенні скарги.

На підставі наведеного, керуючись 22, 214, 303-307, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Скаргу ОСОБА_3 задовольнити.

Зобов`язати уповноважених осіб Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області у відповідності до ст.214 КПК України внести відомості про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою ОСОБА_3 від 28 травня 2025 року, розпочати досудове розслідування та через 24 години з моменту внесення відомостей надати заявнику відповідний витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Ухвала слідчого судді апеляційному оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя Вінницького міського суду

Вінницької області ОСОБА_6