Справа №484/6151/25
Провадження №1-кс/484/1062/25
УХВАЛА

про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою

26.12.2025 м.Первомайськ

Слідчий суддя Первомайського міськрайонного суду Миколаївської області ОСОБА_1 секретар судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання прокурора Братського відділу Вознесенської окружної прокуратури Миколаївської області ОСОБА_3 , внесене у кримінальному провадженні №0000883 про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Первомайська Миколаївської області, громадянина України, який має середню спеціальну освіту, який не одружений, дітей або інших осіб на утриманні не має, інвалідності не має, зареєстрованого місця проживання не має, проходив військову службу у військові частині НОМЕР_1 , фактично проживав за адресою: АДРЕСА_1 , в силу ст. 89 КК України є таким, що не має судимості,

який обвинувачується, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 186 КК України,

за участю прокурора ОСОБА_3

обвинуваченого ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшло клопотання прокурора Братського відділу Вознесенської окружної прокуратури Миколаївської області ОСОБА_3 , внесене у кримінальному провадженні №0000883 про продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , який обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 186 КК України.

Підтримуючи клопотання прокурор зазначила, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, за яке передбачене покарання у виді позбавлення волі строком до 10 років, отже може переховуватись від органів досудового розслідування або суду з метою уникнення кримінальної відповідальності; перебуваючи на волі він може незаконно впливати та здійснювати тиск на свідків у вказаному кримінальному провадження з метою зміни їх показів; може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та вчинити інше кримінальне правопорушення. Також прокурор вказав, що застосувати більш м`які запобіжні заходи до обвинуваченого неможливо, оскільки вони не забезпечать належної його поведінки. Обвинувальний акт скерований до суду, але підготовче судове засідання не призначене.

Обвинувачений та захисник проти задоволення клопотання не заперечували.

Вислухавши учасників процесу, слідчий суддя дійшла такого висновку.

Застосування запобіжного заходу слідчим суддею здійснюється у порядку, передбаченому ст.. 194 КПК України, де зазначені підстави та обставини, які повинен враховувати слідчий суддя при вирішенні цього питання. Відповідно до вимог цієї статті, під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним злочину, наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.. 177 КПК України, на які вказує слідчий і прокурор; і недостатність підстав для застосування більш м`яких запобіжних заходів.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім передбачених ст.. 177 КПК України ризиків, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним злочину; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність його соціальних зв`язків в місці постійного проживання, у тому числі наявність родини й утриманців; наявність постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; його майновий стан; наявність судимостей та інші.

Відповідно до ч.1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно із вимогами ч. 1 ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім передбачених ст.. 177 КПК України ризиків, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним злочину; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність його соціальних зв`язків в місці постійного проживання, у тому числі наявність родини й утриманців; наявність постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного; його майновий стан; наявність судимостей та інші.

Відповідно до ст. ст. 197, 199 КПК України, за відсутності підстав для зміни запобіжного заходу з тримання під вартою на такий, що не пов`язаний з ізоляцією від суспільства, строк тримання підозрюваного під вартою може бути продовжений у разі неможливості закінчення досудового розслідування в частині доведеного обвинувачення в строки, встановлені ст.219 цього Кодексу.

За змістом ч. 5 ст. 199 КПК України слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; обставини, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою, виправдовують подальше тримання підозрюваного під вартою.

Продовження строку дії запобіжного заходу стає можливим за наявності ризиків. Ризик - це невизначена подія, яка по суті, представляє собою ймовірність отримання несприятливих для досудового слідства та суду подій, визначених у ч. 1 ст. 177 КПК України.

Висновки про ступінь ризиків та неможливості запобігання їм більш м`якими запобіжними заходами, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості обвинуваченого (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки обвинуваченого під час розслідування та розгляду судом кримінального провадження (способу життя, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків, тощо).

Рішення про застосування одного з видів запобіжних заходів, який обмежує права і свободи обвинуваченого, має відповідати характеру певного суспільного інтересу (визначеним у КПК України конкретним підставам та меті), що, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості.

Відповідно до матеріалів, доданих до клопотання, до Єдиного реєстру досудових розслідувань 02.11.2025 внесені відомості за № 0000883 про кримінальне правопорушення, передбачене ч.4 ст. 186 КК України. У вчинені вказаного злочину обвинувачується ОСОБА_4 . Так, у вказаному кримінальному провадженні складений обвинувальний акт, який 25.12.2025 скерований до суду, однак підготовче судове засідання до теперішнього часу не призначене.

Однак, ухвалою слідчого судді від 05.11.2025 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , застосований запобіжний захід у виді тримання під вартою в межах досудового розслідування строком на 60 днів починаючи з моменту його затримання терміном до 31.12.2025 до 14:30.

Так, відповідно до ч. 4 ст. 176 КПК України запобіжні заходи застосовуються під час досудового розслідування та до початку підготовчого судового засідання слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження судом за клопотанням прокурора.

Згідно з ч. 6 ст. 199 КПК України, у разі закінчення строку запобіжного заходу до проведення підготовчого судового засідання прокурор не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення строку дії попередньої ухвали може подати клопотання про його продовження. Розгляд такого клопотання здійснюється слідчим суддею за правилами цієї статті.

Отже, законодавець передбачив ситуацію, коли обвинувальний акт уже направлений до суду, але підготовче судове засідання ще не проведено. На цій стадії питання про продовження строку дії запобіжного заходу вирішує саме слідчий суддя, а не суд першої інстанції, який надалі розглядатиме справу по суті.

Такий підхід відображено й у судовій практиці, де вказується, що до проведення підготовчого судового засідання запобіжний захід може бути продовжений слідчим суддею за клопотанням прокурора, у тому числі й після направлення обвинувального акта до суду.

Отже, ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, за яке передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до десяти років, отже, розуміючи наслідки вчиненого обвинувачений може переховуватися від органу досудового розслідування та суду. Крім того, будучи обізнаним про місця проживання свідків у кримінальному провадженні, перебуваючи на свободі матиме можливість впливати на останніх з метою схилення їх до дачі завідомо неправдивих показів, чим буде перешкоджати встановленню істини у справі, перешкоджати кримінальному провадженні іншим чином. Як пояснив обвинувачений він самовільно залишив місце служби, отже офіційного доходу не має, тобто, перебуваючи на волі, може продовжити вчиняти кримінальні правопорушення.

Крім того, обвинувачений не одружений, дітей не має, не має зареєстрованого місця реєстрації, проживає один. Вказане свідчить про відсутність міцних соціальних зав`язків. Крім того, ОСОБА_4 не заперечував проти задоволенні клопотання.

Отже, враховуючи вищевикладене, наявність конкретного суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості переважає принцип поваги до свободи особистості, суд вважає доведеним наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, на які вказує слідчий у клопотанні.

Зазначеним ризикам неможливо запобігти, застосувавши до обвинуваченого будь-який більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою.

Згідно із ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до ч.4, п.2 ч.5 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього. Розмір застави визначається у таких межах, зокрема щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи те, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчинення тяжкого кримінального правопорушення, його майновий стан, слідчий суддя вважає за необхідне визначити заставу у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, встановлених на 2025, в сумі 60560грн.

Керуючись ст.ст. 176-178, 181, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

клопотання задовольнити.

продовжити відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою до 22.02.2026 включно.

Визначити розмір застави у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб в сумі 60560 (шістдесят тисяч п`ятсот шістдесят)грн. У разі внесення застави протягом усього часу тримання під вартою звільнити ОСОБА_4 з-під варти.

У разі внесення застави покласти на обвинуваченого обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду за першою вимогою;

- не відлучатись з населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання, роботи, зміну контактних даних;

- утримуватись від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні.

Попередити обвинуваченого про наслідки невиконання таких обов`язків, якщо вони будуть на нього покладені.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Миколаївського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її винесення, а обвинуваченим в той же строк з моменту вручення йому копії ухвали.

Оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1