Справа № 308/1920/26
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 лютого 2026 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області у складі слідчого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваної ОСОБА_4 , її захисника адвоката ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгороді змінене клопотання старшого слідчого в ОВС ГУНП в Закарпатській області підполковника поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_7 , внесене в межах кримінального провадження №0000482, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 12.11.2025, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.366, ч.1 ст.362 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, уродженки с. Підвиноградів Виноградівського району Закарпатської області, зареєстрованої та фактично проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , з вищою освітою, одруженої, раніше не судимої, працюючої лікарем УЗД кабінету діагностичної служби КНП «Виноградівська районна лікарня», підозрюваної у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.366, ч.1 ст.362 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

05.02.2026 старший слідчий в ОВС ГУНП в Закарпатській області підполковника поліції ОСОБА_8 за погодженням із прокурором Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_9 звернувся до слідчого судді зі зміненим в порядку ч.2 ст. 185 КПК України клопотанням в рамках кримінального провадження №0000482, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 12.11.2025, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.366, ч.1 ст.362 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання відносно підозрюваної ОСОБА_4 .

Позиції учасників судового засідання.

Прокурор ОСОБА_10 в судовому засіданні змінене клопотання підтримав, просив його задовольнити.

Підозрювана та її захисник адвокат ОСОБА_5 проти задоволення зміненого клопотання слідчого загалом не заперечували, водночас заперечили обґрунтованість підозри та наявність ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, і просили не покладати на підозрювану обов`язок здати на зберігання до відповідних органів державної влади паспорт громадянина України для виїзду за кордон.

Вивчивши клопотання та матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання, вислухавши думку учасників судового засідання, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Під час розгляду клопотання слідчим суддею встановлено, що Головним управлінням Національної поліції в Закарпатській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000482, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 12.11.2025, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених частиною першою статті 366 та частиною першою статті 362 Кримінального кодексу України, що підтверджується витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань від 12.11.2025.

Підставою внесення зазначених відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань стало те, що:

-№1 «у ході розслідування кримінального провадження №0000159 від 01.04.2025 розпочатого за ознаками складу кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.332, ч.1 ст.332, ч.3 ст.368, ч.1 ст.366 КК України встановлено, що службові особи КНП «Виноградівська районна лікарня», за невстановлених у ході досудового розслідування обставин підробили офіційний медичний документ ультразвукове обстеження органів черевної порожнини №2, вказавши в ньому невідповідні збільшені показники ОСОБА_11 та ознаки «Гепатоспленомегалії, дифузник змінпаренхіми печінки по типу хронічного гепатиту, ДЖМ: хронічного некалькульозного холециститу, хронічного панкреатиту»;

- №2 «лікар УЗД кабінету діагностичної служби КНП «Виноградівська районна лікарня» ОСОБА_4 , яка без присутності та фізичного обстеження ОСОБА_11 , 24.07.2025 о 09 годині 02 хвилин, у приміщенні службового кабінету за адресою: м. Виноградів, вул. Лікарняна 13, Закарпатської області, підробила результати ультразвукового обстеження органів черевної порожнини №2 АКMI:55036-00» вказавши невідповідні збільшені медичні показники стану здоров?я з ознаками

«Гепатоспленомегалії, дифузних змін пареніми печінки по типу хронічного непатиту, ДЖМ: хронічного некалькульозного холециститу, хронічного панкреатиту» та за допомогою робочого комп?ютера з IP - адресою із діапазону 77.52.19.34-77.52.19.38, який підключений до локальної мережі Інтернет, умисно, протиправно, безпідставно та несанкціоновано змінила - внесла через Веб - портал «Доктор Елекс» підроблені результати УЗД до електронної системи охорони здоров?я eHealth - інформаційно-комунікаційної системи».

Відповідно до ч. 1 ст. 179 КПК України, особисте зобов`язання полягає у покладенні на підозрюваного, обвинуваченого зобов`язання виконувати покладені на нього слідчим суддею, судом обов`язки, передбачені статтею 194 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчим суддею перевірено, що 04.02.2026 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частиною першою статті 366 КК України (складання та видача службовою особою завідомо неправдивих офіційних документів) та частиною першою статті 362 КК України (несанкціонована зміна інформації в автоматизованих системах особою, яка має доступ до неї).

Обґрунтованість підозри та причетність ОСОБА_4 до інкримінованих кримінальних правопорушень підтверджується сукупністю доказів, зокрема: рапортом старшого слідчого від 10.11.2025; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 13.10.2025; медичною документацією, результатами ультразвукового обстеження від 24.07.2025; довідкою ВЛК; висновками судово-медичних та комп`ютерно-технічних експертиз; актом службового розслідування від 07.11.2025; скріншотом із застосунку «Резерв+»; договором постачання програмного забезпечення та посадовою інструкцією лікаря ультразвукової діагностики.

Слідчий суддя зазначає, що нормами чинного КПК України не закріплено поняття обґрунтованості пред`явленої підозри, в зв`язку з чим, при вирішенні такого питання слід звертатися до практики ЄСПЛ, оскільки кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (ч. 5 ст. 9 КПК України).

Так, стандарт доказування «обґрунтована підозра» передбачає існування фактів чи інформації, які б переконали об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення (п. 32 рішення ЄСПЛ у справі Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom, п. 175 рішення ЄСПЛ у справі Нечипорук і Йонкало проти України, п. 161 рішення ЄСПЛ у справі Selahattin Demirtaє v. Turkey, п. 88 рішення ЄСПЛ у справі Ilgar Mammadov v. Azerbaijan, п. 51 рішення ЄСПЛ у справі Erdagoz v. Turkey).

На переконання слідчого судді, дії, у ймовірному вчиненні яких наразі підозрюється ОСОБА_4 підпадають під ознаки кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 366, ч. 1 ст. 362 КК України, тобто є кримінально-караними. Тому немає підстав для висновків, що такі дії не можуть становити жодного злочину. Водночас, описана у клопотанні слідчого та повідомленні про підозру фабула кримінального правопорушення у сукупності з наданими матеріалами досудового розслідування вказують на наявність вагомих доказів, які об`єктивно пов`язують підозрювану з відповідним кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 366, ч. 1 ст. 362 КК України, і такі докази є достатніми, щоб виправдати подальше розслідування та застосування заходів забезпечення кримінального провадження.

У клопотанні про застосування запобіжного заходу відносно підозрюваного сторона обвинувачення вказує на існування ризиків, передбачених п. п. 1,2,3,4,5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Ризик переховування від органів досудового розслідування та/або суду.

Наявність даного ризику у відповідності до КПК України не означає, що підозрюваний обов`язково здійснюватиме переховування, однак достатньо встановити, що він має реальну можливість здійснити такі дії у цьому кримінальному провадженні в майбутньому.

На думку слідчого судді, тяжкість інкримінованого підозрюваному кримінального правопорушення та суворість покарання за його вчинення може свідчити про наявність ризику переховування від органів досудового розслідування чи суду.

Це твердження узгоджується із позицією ЄСПЛ, викладеною у рішенні по справі «Ilijkov v. Bulgaria» від 26.06.2001 (§ 80, заява № 33977/96), за якою суворість можливого вироку є відповідним елементом в оцінці ризику ухилення, а погляд на серйозність обвинувачення проти заявника дає уповноваженим органам можливість обґрунтовано вважати, що такий початковий ризик був встановлений, та у рішенні ЄСПЛ по справі «Пунцельт проти Чехії» («Punzelt v. Czech Republic») № 31315/96 від 25.04.2000, § 76, відповідно до якого при оцінці ризику переховування від правосуддя може братися до уваги (поряд з іншими обставинами) і загроза відносно суворого покарання.

Варто також зазначити, що у рішенні ЄСПЛ по справі «Бессієв проти Молдови» суд вказав, що ризик втечі має оцінюватися судом у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню. Серйозність же покарання є релевантною обставиною в оцінці ризику того, що підозрюваний може втекти.

Так, враховуючи обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 366, ч. 1 ст. 362 КК України, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваній у разі визнання її винною у вчиненні кримінальних правопорушень, враховуючи вказаного кримінального правопорушення, слідчий суддя приходить до переконання, що наявний ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме ризик у вигляді можливого переховування підозрюваної від органу досудового розслідування та суду.

Ризик знищення, приховування або спотворення речей чи документів

Слідчий суддя також враховує, що підозрювана є службовою особою закладу охорони здоров`я, мала та має доступ до медичної документації, електронних носіїв інформації та інформаційних систем, у яких зберігаються відомості, що мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення. За таких умов існує реальна можливість знищення, приховування або спотворення документів та електронних даних, які можуть бути використані як докази у кримінальному провадженні.

Крім того, частина доказів у даному кримінальному провадженні має документальний та електронний характер, а досудове розслідування триває, що об`єктивно зумовлює необхідність запобігання будь-якому впливу на їх цілісність та збереженість. Наявність у підозрюваної професійних знань і практичних навичок роботи з відповідними інформаційними системами посилює ризик можливого втручання у докази.

З урахуванням наведеного, слідчий суддя доходить висновку, що ризик, передбачений пунктом 2 частини першої статті 177 КПК України, у вигляді можливості знищення, приховування або спотворення речей чи документів, які мають істотне значення для кримінального провадження, є реальним та потребує врахування при вирішенні питання про покладення на підозрювану відповідних процесуальних обов`язків.

Ризик незаконного впливу на свідків, інших підозрюваних у цьому кримінальному провадженні.

Враховуючи також те, що, підозрюваній при ознайомлені з матеріалами кримінального провадження стануть відомі анкетні дані свідка ОСОБА_11 , який в подальшому буде допитуватися безпосередньо судом, у випадку направлення обвинувального акту до суду, слідчий суддя приходить до переконання про існування ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме ризику можливого незаконного впливу на свідка ОСОБА_11 , схиляючи такого до надання неправдивих показань, з метою уникнення кримінальної відповідальності.

До того ж, слідчий суддя зазначає, що досудове розслідування триває і є необхідність у встановленні та допиті інших свідків, проведенні додаткових допитів вже встановлених свідків.

При оцінці вказаного ризику слідчий суддя враховує встановлений нормами КПК України порядок безпосереднього сприйняття судом показань від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, із забезпеченням права обвинуваченого на перехресний допит. Суд під час судового провадження може обґрунтовувати свої висновки лише на показах, які він безпосередньо сприймав, отримав усно від свідків (ст. 23 КПК України). Тобто, ризик незаконного впливу на свідків та інших підозрюваних існує як на початковому етапі кримінального провадження, так і на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Запобіжний захід застосовується з метою попередження ризиків здійснення такої поведінки підозрюваного та, як наслідок, унеможливлення здійснення негативного впливу на хід та результати кримінального провадження. Тобто в даному випадку, слідчий суддя має право зробити висновки прогностичного характеру, коли доказування спрямоване не на подію, яка відбулася в минулому, а на встановлення фактичних даних, які дозволять стверджувати про подію, яка може статися з достатньою долею ймовірності у майбутньому.

Разом з тим, посилання сторони обвинувачення на ризики, передбачені пунктами 4 та 5 частини першої статті 177 КПК України, не підтверджені належними та допустимими доказами.

З огляду на встановлені ризики та з метою забезпечення дієвості запобіжного заходу, відповідно до частини п`ятої статті 194 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на підозрювану відповідні процесуальні обов`язки, які забезпечать її належну процесуальну поведінку та ефективність досудового розслідування, у тому числі обов`язок здати на зберігання до відповідних органів державної влади паспорт громадянина України для виїзду за кордон, що є необхідним та пропорційним заходом з огляду на встановлений ризик можливого переховування від органів досудового розслідування та суду і не позбавляє підозрювану права на свободу пересування в межах території України. При цьому строк покладення таких обов`язків не може перевищувати двох місяців відповідно до частини сьомої статті 194 КПК України.

Керуючись статтями 177, 178, 179, 194, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання - задовольнити.

Застосувати до підозрюваної ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання в межах строку досудового розслідування, а саме: до 04.04.2026 року.

Покласти на підозрювану ОСОБА_4 строком до 04.04.2026 наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді або суду, в залежності від стадії кримінального провадження, на їх першу вимогу;

- повідомляти слідчого, прокурора, слідчого суддю або суд, в залежності від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання;

- утримувати від спілкування із свідком у цьому кримінальному провадженні;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти, якщо їх декілька) для виїзду закордон, інші документи, що надають право на виїзд із України та в`їзд в Україну).

Роз`яснити підозрюваній, що відповідно до ч. 2 ст. 179 КПК України, у разі невиконання покладених на неї обов`язків, до неї може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Контроль за виконанням ухвали покласти на старшого слідчого в ОВС ГУНП в Закарпатській області підполковника поліції ОСОБА_12 .

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_13