Справа № 487/2459/25
Провадження № 1-кс/487/3635/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 вересня 2025 року Слідчий суддя Заводського районного суду міста Миколаєва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,прокурора ОСОБА_3 , підозрюваної ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши клопотання старшого слідчий в ОВС відділу СУ ГУНП в Херсонській області ОСОБА_6 у кримінальному провадженні №0000019 від 28.02.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4

ВСТАНОВИВ:

04.08.2025 року старший слідчий в ОВС відділу СУ ГУНП в Херсонській області ОСОБА_6 , за погодженням із прокурором Херсонської обласної прокуратури ОСОБА_7 , звернувся до слідчого судді із указаним клопотанням, у якому просив застосувати до підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженка міста Жидачів Львівської області, українка, громадянка України, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , тимчасово проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судима, яка депутатом рад будь-якого рівня не обиралася, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком на 60 днів, із визначенням розміру застави. При постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 визначити заставу у розмірі 2 865 804грн. з покладанням на останню наступних обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України: повідомляти слідчого у кримінальному провадженні, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи; повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну місця свого проживання або місця роботи; без дозволу слідчого, прокурора або суду не виїжджати з м. Херсона; прибувати до слідчого у кримінальному провадженні або до іншого слідчого, включеного до складу слідчої групи в даному кримінальному провадженні, із періодичністю раз на тиждень що п`ятниці, у період часу з 10 до 11 години, прибуття підтверджувати особистим підписом; утримуватися від спілкування із працівниками КНП «ОТЦЕМ та МК» ХОР, за винятком участі у слідчих та судових діях; здати на зберігання слідчому всі документи, що дають право на виїзд з України.

Клопотання мотивовано тим, що метою застосування запобіжного заходу до підозрюваної ОСОБА_4 , згідно ст. 177 КПК України є забезпечення виконання підозрюваною покладених на неї процесуальних обов`язків, а також запобігання реалізації ризиків, передбачених п.1, 2, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України. Вивченням обставин вчиненого кримінального правопорушення встановлено, що підозрюваною ОСОБА_4 , в силу вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України завдано матеріальних збитків територіальній громаді в розмірі 2 865 804 грн.Поряд з цим вивченням, майнового стану підозрюваної ОСОБА_4 матеріально забезпечена на високому матеріальному рівні. З метою забезпечення виконання підозрюваною покладених на неї процесуальних обов`язків, є достатні підстави для застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді застави.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання слідчого із підстав вказаних в ньому, просив його задовольнити.

Підозрювана ОСОБА_4 в судовому засіданні вину не визнала, суду пояснила, що вона хотіла підтягнути рівень центру, так як до неї працювали люди навіть без форми, це не допустимо. Нею було обговорено з колективом про закупку спеціально форми для працівників та закупили форму таку як і закупляють, є сертифікати якості у тендерній документації, зауважень щодо якості форми у працівників не було. Із коштів, які залишились на рахунку виплачували премії працівникам з цих коштів. Просила відмовити у задоволенні клопотання.

Захисник підозрюваноїОСОБА_5 в судовому засіданні просила відмовити в задоволенні клопотання, та врахувати надані нею заперечення на клопотання.

Заслухавши позицію сторін кримінального провадження, вивчивши клопотання, а також матеріали, якими слідчим обґрунтовані його доводи, суд дійшов наступного.

З клопотання вбачається, щослідчим управлінням ГУНП в Херсонській області здійснюється досудове розслідування по кримінальному провадженню №0000019 від 28.02.2025 за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 з 26 грудня 2023 року обіймає відповідно до розпорядження начальника обласної військової адміністрації № 521/1-ос від 26.12.2023 посаду директора комунального некомерційного підприємства «Обласний територіальний центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф» Херсонської обласної ради.

Відповідно до контракту № 2 від 26.12.2023 укладеного директором комунального некомерційного підприємства «Обласний територіальний центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф» Херсонської обласної ради ОСОБА_4 з начальником Херсонської обласної військової адміністрації, керівник підприємства зобов`язаний: забезпечити відповідність матеріально-технічної бази підприємства встановленим законодавством вимогам (п.16); забезпечити ефективне використання і збереження закріпленого за підприємством майна(п.17); забезпечити належне виконання вимог законодавства у сфері публічних закупівель(п.18); відшкодовувати збитки, завдані підприємству його діями або бездіяльністю (п.28).

Відповідно до статуту комунального некомерційного підприємства «Обласний територіальний центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф» Херсонської обласної ради, що затверджений рішенням 35 сесії Херсонської обласної ради 7 скликання від 29.05.2020 № 1680 директор підприємства: самостійно вирішує питання діяльності Підприємства, за винятком тих, що віднесені законодавством та цим Статутом до компетенції Засновника (п.7.4.1); користується правом розпорядження майном та коштами підприємства відповідно до законодавства України та цього Статуту, забезпечує ефективне використання і збереження закріпленого за підприємством на праві оперативного управління майна (п.7.4.5); несе відповідальність за збитки, завдані Підприємству, котрі доведені в порядку, визначеному чинним законодавством.

Отже, ОСОБА_4 , постійно обіймаючи посаду директора комунального некомерційного підприємства «Обласний територіальний центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф» Херсонської обласної ради, була наділена організаційно-розпорядчими та адміністративно-господарськими функції, а тому, відповідно до ч. 3 ст. 18 КК України, п. 2 Примітки ст. 364 КК України є службовою особою.

Відповідно до статті 68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України. Незнання законів не звільняє від юридичної відповідальності.

Статтею 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до п.2 ч.1 ст.5 Закону України «Про публічні закупівлі» одним з основних принципів здійснення публічних закупівель та недискримінація учасників є максимальна економія, ефективність та пропорційність.

Так, ОСОБА_4 , будучи службовою особою, займаючи посаду директора комунального некомерційного підприємства «Обласний територіальний центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф» Херсонської обласної ради (далі КНП «ОТЦЕМД та МК» ХОР) діючи умисно, зловживаючи службовим становищем, з метою розтрати бюджетних коштів підприємства перебуваючи у м. Херсон, достеменно розуміючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, тобто діючи з прямим умислом, з корисливим мотивом, на шкоду інтересам держави, на початку лютого 2024 року виник злочинний умисел спрямований на розтрату бюджетних коштів в інтересах ТОВ «Спікард» за наступних обставин.

Так, ОСОБА_4 з метою розтрати бюджетних коштів діючи за попередньою змовою зі службовою особою ТОВ «Спікард», шляхом придбання форменого одягу якість якого не відповідає вимогам Національних стандартів України ДСТУ, 13.02.2024 організувала оголошення КНП «ОТЦЕМД та МК» ХОР процедури публічних закупівель на придбання форменого одягу (спеціальний одяг для працівників бригад екстреної медичної допомоги) та у подальшому сприяла у визначенні переможцем вказаної закупівлі ТОВ «Спікард». За наслідками проведення тендерної закупівлі, 05.03.2024 між КНП «ОТЦЕМД та МК» ХОР та ТОВ «Спікард» укладено договір № 22 про закупівлю товарів, яким передбачено придбання спеціального форменого одягу, а саме: костюм демісезонний (куртка + штани) у кількості 170 шт., вартістю 690 880грн., куртка зимова у кількості 170 штук, вартістю 412 624грн., головний убір (шапка + шеврон) у кількості 170 штук вартістю 32 912грн. Відповідно до п.2.9. вказаного договору зазначено, що під час приймального контролю товару за якістю представник КНП «ОТЦЕМД та МК» ХОР за участі представника ТОВ «Спікард» здійснює відбір зразків товару із партії товару для перевірки відповідності вимогам нормативної або технічної документації та порівнює відібраний зразок з зразком-еталоном наданим ТОВ «Спікард» під час підписання вказаного договору.

Разом з цим, ОСОБА_4 продовжуючи діяти за попередньою змовою зі службовою особою ТОВ «Спікард» у порушення вимог п.2.9 вказаного договору, не забезпечила організацію перевірки якості поставленого товару, а саме:

- «куртка зимова», який відповідно до висновку судової товарознавчої експертизи № СЕ-19/115-25/12270-ТВ від 31.07.2025 частково не відповідає вимогам Опису зовнішнього вигляду обмундирування працівників системи екстреної медичної допомоги України затвердженому наказом МОЗ України № 1020 від 07.12.2012 «Про внесення змін до наказу Міністерства охорони здоров`я України від 29.08.2008 № 500», а саме: не відповідає тип застібки та відсутній пластрон на 5 кнопок; не відповідає спосіб кріплення капюшону; не відповідає тип шнура; не відповідає колір регулятора ширини рукава; не відповідає розміщення світло-відбивних стрічок та їх розмір, а також частково не відповідає вимогам до тканини за методами дослідження Національних стандартів України зазначених КНП «ОТЦЕМД та МК» ХОР у таблиці 1.2. додатку 2 до тендерної документації (зі змінами 2) «Технічні вимоги» за вказаним договором закупівлі, а саме були встановлені невідповідності: розривне навантаження (за основою); стійкість роздирання (за основою); стійкість забарвлення: до дії прання при 60 градусів по Цельсію (зміна початкового пофарбування/забарвлення суміжною тканини); до дії поту(зміна початкового пофарбування/забарвлення суміжною тканини); до дії органічних розчинників; до дії мокрого тертя; до дії сухого тертя; гігроскопічності; повітропроникності;

- «костюм демісезонний», який відповідно до висновку судової товарознавчої експертизи № СЕ-19/115-25/12302-ТВ від 01.08.2025 частково не відповідає вимогам до тканини за методами дослідження Національних стандартів України зазначених КНП «ОТЦЕМД та МК» ХОР у таблиці 1.2. додатку 2 до тендерної документації (зі змінами 2) «Технічні вимоги» за вказаним договором закупівлі, а саме були встановлені невідповідності: розривне навантаження (за основою); стійкість роздирання (за основою); стійкість забарвлення: до дії прання при 60 градусів по Цельсію (зміна початкового пофарбування/забарвлення суміжною тканини); до дії поту(зміна початкового пофарбування/забарвлення суміжною тканини); до дії органічних розчинників; до дії мокрого тертя; до дії сухого тертя; гігроскопічності; повітропроникності.

05.04.2024 з рахунку КНП «ОТЦЕМД та МК» ХОР № НОМЕР_1 , відкритий в АТ «Укрексімбанк», перераховано кошти в загальній сумі 1 136 416 гривень на рахунок ТОВ «Спікард» № НОМЕР_2 , відкритий в АТ «Райффайзен Банк», як оплата за формений одяг згідно умов Договору № 22 від 07.03.2024 з яких за постачання курток зимових у кількості 170 штук на суму 412 624грн., костюмів демісезонних у кількості 170 штук на суму 690 880грн., якість яких не відповідає вимогам Національних стандартів України ДСТУ.

ОСОБА_4 продовжуючи свою злочинну діяльність, з метою розтрати бюджетних коштів діючи за попередньою змовою зі службовою особою ТОВ «Спікард», шляхом придбання форменого одягу якість якого не відповідає вимогам Національних стандартів України ДСТУ, 07.08.2024 організувала оголошення КНП «ОТЦЕМД та МК» ХОР процедури публічних закупівель на придбання форменого одягу (спеціальний одяг для працівників бригад екстреної медичної допомоги) та у подальшому сприяла у визначенні переможцем вказаної закупівлі ТОВ «Спікард». За наслідками проведення тендерної закупівлі, 26.08.2024 між КНП «ОТЦЕМД та МК» ХОР та ТОВ «Спікард» укладено договір № 40 про закупівлю товарів, яким передбачено придбання спеціального форменого одягу, а саме: костюм літній (чоловічій/жіночій) у кількості 310 штук, вартістю 682 000грн., костюм демісезонний (чоловічий/жіночий) у кількості 130 шт. вартістю 466 700грн., куртка зимова (чоловіча/жіноча) у кількості 130 штук, вартістю 456 300грн., поло чоловіче/жіноче у кількості 310 штук вартістю 210 800грн., «футболка фірми «Fruit of the loom» (чоловіча/жіноча) у кількості 310 штук вартістю 120 900грн., головний убір (шапка з шевроном) у кількості 130 штук вартістю 36 400грн.

Відповідно до п.2.9. вказаного договору зазначено, що під час приймального контролю товару за якістю представник КНП «ОТЦЕМД та МК» ХОР за участі представника ТОВ «Спікард» здійснює відбір зразків товару із партії товару для перевірки відповідності вимогам нормативної або технічної документації та порівнює відібраний зразок з зразком-еталоном наданим ТОВ «Спікард» під час підписання вказаного договору.

Разом з цим, ОСОБА_4 продовжуючи діяти за попередньою змовою зі службовою особою ТОВ «Спікард» у порушення вимог п.2.9 вказаного договору, не забезпечила організацію перевірки якості поставленого товару, а саме:

- «куртка зимова», який відповідно до висновку судової товарознавчої експертизи № СЕ-19/115-25/12301-ТВ від 31.07.2025 частково не відповідає вимогам Опису зовнішнього вигляду обмундирування працівників системи екстреної медичної допомоги України затвердженому наказом МОЗ України № 1020 від 07.12.2012 «Про внесення змін до наказу Міністерства охорони здоров`я України від 29.08.2008 № 500», а саме: не відповідає тип застібки та відсутній пластрон на 5 кнопок; не відповідає спосіб кріплення капюшону; не відповідає колір регулятора ширини рукава; не відповідає розміщення світло-відбивних стрічок та їх розмір, а також частково не відповідає вимогам до тканини за методами дослідження Національних стандартів України зазначених КНП «ОТЦЕМД та МК» ХОР у таблиці 1.2. додатку 2 до тендерної документації (зі змінами 2) «Технічні вимоги» за вказаним договором закупівлі, а саме були встановлені невідповідності: за вмістом бавовни, за поверхневою густиною, за стійкістю забарвлення, до дії прання при 60 градусів по Цельсію (зміна початкового пофарбування/забарвлення суміжною тканини); до дії поту(зміна початкового пофарбування/забарвлення суміжною тканини); до дії органічних розчинників; до дії мокрого тертя; до дії сухого тертя; гігроскопічності; повітропроникності;

- «головний убір»(шапка з шевроном), який відповідно до висновку судової товарознавчої експертизи № СЕ-19/115-25/12273-ТВ від 31.07.2025 не відповідає вимогам Опису зовнішнього вигляду обмундирування працівників системи екстреної медичної допомоги України затвердженому наказом МОЗ України № 1020 від 07.12.2012 «Про внесення змін до наказу Міністерства охорони здоров`я України від 29.08.2008 № 500», а саме: кольору предмету та назви матеріалу предмету, зазначених в п.3.9 Опису та не може використовуватися за призначенням;

- «футболка фірми «Fruit of the loom» (чоловіча/жіноча), яка відповідно до висновку судової товарознавчої експертизи № СЕ-19/115-25/12275-ТВ від 31.07.2025 не відповідає вимогам Опису зовнішнього вигляду обмундирування працівників системи екстреної медичної допомоги України затвердженому наказом МОЗ України № 1020 від 07.12.2012 «Про внесення змін до наказу Міністерства охорони здоров`я України від 29.08.2008 № 500», а його використання не передбачено переліком складових комплекту верхнього одягу встановленого зразка для носіння працівниками (чоловічої та жіночої статі під час роботи;

- «костюм демісезонний», який відповідно до висновку судової товарознавчої експертизи № СЕ-19/115-25/12303-ТВ від 01.08.2025 не відповідає вимогам до тканини зазначених КНП «ОТЦЕМД та МК» ХОР у таблиці 1.2. додатку 2 до тендерної документації (зі змінами 2) «Технічні вимоги» за вказаним договором закупівлі, а саме були встановлені невідповідності:поверхневої густини (фактично досліджуваний зразок виготовлено з тканини з поверхневою густою 248 г/м, в той час як зразок-еталон відповідного виробу повинен бути виготовлений з тканини з поверхневою густою 205+5г/м; розривного навантаження (за основою) фактичне значення складає 1510 Н, в той час як відповідний номінальний показник повинен складати не менше 1600Н; стійкості пофарбування (бали) до дії прання при 60 градусів Цельсія (змінення фарбування проби/зафарбування суміжної тканини) фактичне значення показника у досліджуваного зразку складає 4/4 бали, в той час відповідний показник повинен складати «не менше 5/5 балів»; стійкості пофарбування (бали) до «поту» (змінення фарбовання проби/зафарбовування суміжної тканини), фактичне значення даного показника у досліджуваного зразку у кислому розчині складає 4/4 бали, в той час відповідний номінальний показник повинен складати «не менше 5/5 балів»; фактичне значення даного показника у досліджуваного зразку у лужному розчині складає 4/4 бали, в той час відповідний номінальний показник повинен складати «не менше 5/5 балів»; стійкості пофарбування (бали) до дії розчинників (змінення фарбовання проби/колір відфільтрованого розчинника) фактичне значення даного показника у досліджуваного зразка складає 4/4 бали, в той час відповідний номінальний показник повинен складати «не менше 5/5 балів»; стійкості пофарбування (бали) до дії сухого тертя (зафарбовування суміжної тканини) фактичне значення даного показника у досліджуваного зразку складає 4 бали, в той час відповідний номінальний показник повинен складати «не менше 5»; стійкості пофарбування (бали) до дії мокрого тертя (зафарбовування суміжної тканини) фактичне значення даного показника у досліджуваного зразку складає 3 бали, в той час відповідний номінальний показник повинен складати «не менше 5»; гігроскопічності, фактичне значення даного показника у досліджуваного зразку складає 6,9%, в той час відповідний номінальний показник повинен складати «не менше 10%»; повітропроникності, фактичне значення даного показника у досліджуваного зразку складає 6,9%, в той час відповідний номінальний показник повинен складати «не менше 10%». Використання об`єкту «костюм демісезонний» виробника ТОВ «Батисто» за призначенням відповідно до вимог зазначених в Описі зовнішнього вигляду обмундирування працівників системи екстреної медичної допомоги України затвердженому наказом МОЗ України № 1020 від 07.12.2012 «Про внесення змін до наказу Міністерства охорони здоров`я України від 29.08.2008 № 500» не є можливим, оскільки використання (експлуатація) таких виробів у якості складових, що входять до складу Спеціального одягу комплекту верхнього одягу встановленого зразка для носіння працівниками (чоловічої та жіночої статі) під час роботи та при виконанні ними посадових обов`язків, не передбачена даним нормативним документом;

- «костюм літній», який відповідно до висновку судової товарознавчої експертизи № СЕ-19/115-25/12274-ТВ від 01.08.2025 частково не відповідає вимогам Опису зовнішнього вигляду обмундирування працівників системи екстреної медичної допомоги України затвердженому наказом МОЗ України № 1020 від 07.12.2012 «Про внесення змін до наказу Міністерства охорони здоров`я України від 29.08.2008 № 500», а саме: відсутність пластрона на 5 «липучок» на сорочці; відсутність коміра на сорочці, зміст світло-відбивного напису на сорочці, довжина рукава сорочки, розмірні характеристикисвітловідбивної стрічки на сорочці та штанах, тип та розташування кишень та віконця для бейджика на сорочці, відсутність застібки блискавки та ґудзики на штанах, розташування та тип кишень на штанах. Технічні та якісні характеристики тканини об`єкта «костюм літній» виробника ТОВ «Батісто» частково відповідають вимогам до тканини за методами дослідження Національних стандартів України зазначених КНП «ОТЦЕМД та МК» ХОР у таблиці 1.2. додатку 2 до тендерної документації (зі змінами 2) «Технічні вимоги» за вказаним договором закупівлі та має невідповідності, які полягають у складі сировини (вміст поліестеру, бавовни та еластину).

30.09.2024 та 23.10.2024 з рахунку КНП «ОТЦЕМД та МК» ХОР № НОМЕР_1 , відкритий в АТ "Укрексімбанк", перераховано кошти в загальній сумі 1 973 100 гривень на рахунок ТОВ «Спікард» № НОМЕР_2 , відкритий в АТ «Райффайзен Банк», як оплата за формений одяг згідно умов Договору № 40 від 26.08.2024 з яких за постачання курток зимових у кількості 130 штук на суму 456 300грн., головний убір (шапка з шевроном) у кількості 130 штук вартістю 36 400грн., футболка фірми «Fruit of the loom» (чоловіча/жіноча) у кількості 310 штук вартістю 120 900грн., костюм літній (чоловічій/жіночій) у кількості 310 штук вартістю 682 000грн., костюм демісезонний (чоловічий/жіночий) у кількості 130 шт. вартістю 466 700грн., якість яких не відповідає вимогам Національних стандартів України ДСТУ.

Таким чином, директор КНП «ОТЦЕМД та МК» ОСОБА_4 , будучи службовою особою, діючи в супереч інтересам служби, у період воєнного стану, достовірно знаючи, що формений одяг ТОВ «Спікард» не відповідає вимогам Національних стандартів України ДСТУ, діючи за попередньою змовою зі службовою особою ТОВ «Спікард», шляхом укладення договорів № 22 від 07.03.2024 та № 40 від 26.08.2024 та подальшої оплати за неякісний формений одяг розтратила в інтересах ТОВ «Спікард» грошові кошти у загальній сумі 2 865 804грн. що в 1 892 і більше разів перевищує неоподаткований мінімум доходів громадян на момент вчинення кримінального правопорушення та у відповідності до примітки ч. 4 ст. 185 КК України являється особливо великим розміром.

Таким чином, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженка міста Жидачів Львівської області, українка, громадянка України, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , тимчасово проживає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судима, яка депутатом рад будь-якого рівня не обиралася, підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України розтрата чужого майна шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчинена за попередньою змовою групою осіб, в умовах воєнного стану, в особливо великих розмірах.

01.08.2025 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні нею кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

Підозра ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованих їй кримінальних правопорушень підтверджується сукупністю зібраних у ході досудового розслідування належними та допустимими доказами, а саме: протоколом допиту свідка ОСОБА_8 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_12 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_13 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_14 ; висновком судової товарознавчої експертизи № СЕ-19/115-25/12270-ТВ від 31.07.2025; висновком судової товарознавчої експертизи № СЕ-19/115-25/12301-ТВ від 31.07.2025; висновком судової товарознавчої експертизи № СЕ-19/115-25/12273-ТВ від 31.07.2025; висновком судової товарознавчої експертизи № СЕ-19/115-25/12275-ТВ від 31.07.2025; висновком судової товарознавчої експертизи № СЕ-19/115-25/12302-ТВ від 01.08.2025; висновком судової товарознавчої експертизи № СЕ-19/115-25/12303-ТВ від 01.08.2025 іншими матеріалами досудового розслідування в їх сукупності.

Згідно частини 1 статті 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, і на які вказують слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику, або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ч. 5 ст.9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ).

Відповідно до позиції Європейського суду з прав людини, відображену у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182), те що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

При дослідженні доданих до клопотання доказів, суд доходить висновку, що органом досудового розслідування ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст.191 КК України. Обґрунтованість підозри підтверджується наявними в долучених на обґрунтування клопотання документах даними, які на даній стадії процесу є достатніми для висновку про обґрунтованість підозри. Також слідчим суддею враховано обставини вчинення інкримінованого діяння та його суспільну небезпечність.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

При цьому слід зауважити, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення злочину вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

Не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій ОСОБА_4 , виходячи з наявних в наданих суду матеріалах клопотання, слідчий суддя доходить висновку про наявність обґрунтованої підозри про причетність останньої до вчинення кримінального правопорушення, за викладених у клопотанні обставин.

В той же час, слідчий суддя вважає за необхідне роз`яснити, що згідно з ст. 198 КПК України, висловлені в ухвалі слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 цього Кодексу, враховуються обставини, передбачені ст.178 КПК України: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Вирішуючи питання про застосування щодо підозрюваної запобіжного заходу, слідчий суддя враховує не тільки положення, які передбачені КПК, а й вимоги пунктів 3 і 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою законом процедурою. При цьому ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватись виключно на підставі суворості можливого судового рішення.

Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі Клоот проти Бельгії (Cloot v. Belgium, § 40) серйозність обвинувачення може служити для суду підставою для постановлення рішення про поміщення та утримання підозрюваного під вартою з метою запобігання спробі вчинення подальших порушень. Однак необхідно, щоб небезпека була явною, а запобіжний захід необхідний в світлі обставин справи і, зокрема, біографії та характеристики особи, про яку йдеться.

Щодо ризиків, то слідчим зазначено про наявність ризиків, передбачених п.п.1, 2, 3 ст.177 КПК України, слідчий суддя вважає зазначити наступне.

У справі «Нінеску проти Республіки Молдова» (Ninescu v. the Republic of Moldova) (заява № 47306/07, рішення від 15.07.2014 року, остаточне рішення від 15.11.2014) Європейський суд з прав людини звернув увагу на те, що «для виправдання позбавлення заявника свободи національні суди навели безліч підстав, велика частина з яких полягає в перефразуванні підстав застосування запобіжних заходів, передбачених КПК, не пояснивши, як вони можуть бути застосовані до заявника» (п.67).

Особливість запобіжних заходів полягає в тому, що вони застосовуються не за конкретну недобросовісну поведінку підозрюваного, а превентивно, як гарантія настання правосуддя в майбутньому. При цьому слід враховувати, що якась ймовірність того, що підозрюваний може спробувати ухилитись від відповідальності, існує завжди, але цього недостатньо для обрання запобіжного заходу. Якщо про ризик переховування заявлено слідчим, суд має виходити виключно з конкретної оцінки фактів, сукупність яких може доводити або спростовувати вірогідність вчинення підозрюваним негативних дій.

Так, ризик переховування обґрунтований тяжкістю покарання. Суворість покарання є однією з обставин, яка має враховуватись судом при оцінці ризику переховування. Як неодноразово зазначав Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях, ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна, і необхідність в утриманні під вартою відсутня. («Панченко проти Росії» (Panchenko v. Russia), § 106, «Летельє проти Франції», п. 43). Таким чином, сама по собі тяжкість покарання, що може бути застосоване до особи за умови визнання її винуватості, не є самостійною і достатньою підставою для встановлення ризику втечі. Така обставина має значення лише у сукупності з іншими релевантними факторами.

Дослідивши матеріали клопотання, вислухавши пояснення сторін, суд вважає доведеним наявність ризику передбаченого п.1 ч.1 ст.177 КПК України у зв`язку з тим, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 191 КК України, підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 7 до 12 років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років та з конфіскацією майна, а тому може переховуватися від органів розслідування та суду.

Щодо ризику впливу на свідків, то вказаний ризик прокурором не обґрунтований і в судовому засіданні даний ризик не знайшов свого підтвердження. Слідчий у клопотанні зазначив, що на сьогоднішній день ще не допитано всіх свідків по кримінальному провадженню, встановлюється їх місцезнаходження, крім того, свідки, які допитані у провадженні особисто знайомі з ОСОБА_4 , тому знаходячись на свободі, підозрювана може на них незаконно впливати з метою не надавати свідчення або змінити раніше надані свідчення, як на початковому етапі кримінального провадження, так і на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом. Але при цьому прокурор не зазначив на кого конкретно із свідків може впливати підозрювана, в чому цей вплив може полягати та які наслідки це матиме для кримінального провадження. Крім того, як встановлено в судовому засіданні підозрювана звільнена розпорядженням начальника обласної військової адміністрації від 29.08.2025 з посади директора КНП «Обласний територіальний центр екстреної медичної допомоги на медицини катастроф» Херсонської обласної ради, зареєстрована та проживає у місті Харкові, тому незрозуміло яким чином підозрювана буде впливати на свідків у кримінальному провадженні.

Як встановлено слідчим суддею, клопотання не містить переконливого обґрунтування припущень слідчого про наявність у підозрюваної наміру незаконно впливати на свідків у кримінальному провадженні у ході досудового розслідування у такий спосіб, що застосування більш м`якого запобіжного заходу буде недостатнім для запобігання ризикам, передбаченими ст.177 КПК України.

За вказаних обставин, проаналізувавши всі надані сторонами докази та дані про особу підозрюваної, яка має постійне місце проживання та реєстрації, слідчий суддя не знаходить підстав для задоволення клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді застави.

На підставі наведеного, зважаючи на необхідність дотримання цілей кримінального провадження, загальних засад кримінального провадження, слідчий суддя, з метою забезпечення виконання підозрюваною, покладених на неї процесуальних обов`язків, у зв`язку з тим що в ході розгляду клопотання доведено обґрунтованість підозри, з урахуванням початкової стадії досудового розслідування, доходить висновку про наявність підстав для застосування до підозрюваної запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у нічний час, з покладенням на підозрювану ОСОБА_4 відповідних обов`язків, а саме: прибувати до слідчого, прокурора та суду за вимогою; не відлучатися із населеного пункту, в якому вона зареєстрована, проживає чи перебуває, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну.

За таких обставин слідчий суддя доходить до висновку, що клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді заставизадоволенню не підлягає.

Відповідно до ч.ч. 1. 2 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Згідно з ч. 6 ст. 181 КПК України строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців.

Роз`яснити учасникам кримінального провадження, що відповідно до ст. 179 КПК України, особисте зобов`язання полягає у покладенні на підозрюваного,обвинуваченого зобов`язання виконувати покладені на нього слідчим суддею, судом обов`язки, передбачені ст.194 КПК України. В разі невиконання вищезазначених обов`язків до підозрюваного може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з ч. 7 ст.194 КПК України, обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, можуть бути покладені на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців. У разі необхідності цей строк може бути продовжений за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому ст.199 цього Кодексу. Після закінчення строку, в тому числі продовженого, на який на підозрюваного, обвинуваченого були покладені відповідні обов`язки, ухвала про застосування запобіжного заходу в цій частині припиняє свою дію і обов`язки скасовуються.

Керуючись ст. ст.177-179, 193,196,205,309 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання старшого слідчий в ОВС відділу СУ ГУНП в Херсонській області ОСОБА_6 у кримінальному провадженні №0000019 від 28.02.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 - відмовити.

Застосувати до підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком до 01.10.2025 (включно), заборонивши їй в період часу з 19.00 години по 07.00 годину наступного дня залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 (за винятком часу дії повітряної тривоги).

Покласти на підозрювану наступні обов`язки: не відлучатися з міста проживання без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; утримуватися від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадження; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт, для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в України.

Роз`яснити ОСОБА_4 , що відповідно до ч. 5 ст.181 КПК України, працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Попередити ОСОБА_4 про наслідки невиконання обов`язків, передбачених ст.194 КПК України, роз`яснивши, що в разі їх невиконання до неї може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на неї може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Миколаївського апеляційного суду, протягом п`яти днів з дня її оголошення. Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Повний текст ухвали оголошено 05.09.2025 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1