КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа №753/441/25 Слідчий суддя в суді першої інстанції - ОСОБА_1
Провадження № 11-сс/824/3984/2025 Суддя-доповідач у суді апеляційної інстанції - ОСОБА_2
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 липня 2025 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

при секретарі судового засідання - ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали провадження за апеляційними скаргами, з доповненнями захисника ОСОБА_6 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 , на ухвалу слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва від 28 березня 2025 року, -

за участю:

прокурора ОСОБА_8 ,

захисника ОСОБА_6 ,

в с т а н о в и л а:

Ухвалою слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва від 28 березня 2025 року відмовлено у задоволенні скарги адвоката ОСОБА_6 , в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 на повідомлення про підозру у кримінальному провадженні № 0004627 від 28 жовтня 2020 року.

Не погоджуючись з прийнятим рішенням слідчого судді, захисник ОСОБА_6 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 , подав апеляційні скарги, з доповненнями в яких просить поновити строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва від 28 березня 2025 року та її скасувати. Призначити новий розгляд у суді першої інстанції.

На обґрунтування вимог апеляційних скарг апелянт зазначає, що повідомлення про підозру підлягає скасуванню у зв`язку з порушенням процедури її вручення, недотримання змісту повідомленої підозри, її необґрунтованість, використання недопустимих доказів, порушення підслідності та порядку оголошення у розшук.

Апелянт вказує на те, що слідчий суддя приховала факт порушення направлення повідомлення підозри на адресу де ОСОБА_7 ніколи не проживав, крім того під час відправки адресату до відділення слідчим та прокурором не вірно вказано анкетні данні отримувача ОСОБА_7 , що також згідно внутрішніх документів АТ «Укрпошта» є підставою для відмови у достаці кореспонденції адресату.

Слідчим суддею у тексті оскаржуваної ухвали не надано судження про відсутність в діях ОСОБА_7 наявність ознак кримінального правопорушення передбаченого ст. 209 КК України, а саме в частині набуття останнім у групі із ОСОБА_9 земельних ділянок, які розташовані на теритирії Сохновщанського району Харківської області.

Повідомлення про підозру не містить відомостей про громадянство ОСОБА_7 .

При цьому слідчим суддею неприйнято до уваги необгрунтованість підозри в частині вчинення ОСОБА_7 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України.

Крім того апелянт зазначає, що у тексті скарги ним не ставилось питання про необхідність скасування підозри ОСОБА_7 № 0004627 від 28 жовтня 2020 року, більш того у кримінальному провадженні із номером № 0004627 від 28 жовтня 2020 року ОСОБА_7 про підозру не повідомлялось, ухвала стосовно останнього винесена у кримінальному проваджені із невірним номером.

На обґрунтування вимог клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження апелянт зазначає, що короткий текст оскаржуваної ухвали отримано 06.05.2025, а повний текст станом на 06.05.2025 не був готовим та у матеріалах справи був відсутній.

Заслухавши суддю доповідача щодо змісту оскаржуваної ухвали та доводів апеляційної скарги, доводи захисника ОСОБА_6 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 , який підтримав апеляційну скаргу та просив її задовольнити, з наведених в ній підстав, думку прокурора, яка заперечувала проти задоволення апеляційної скарги, дослідивши матеріали провадження, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга захисника ОСОБА_6 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 , не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до вимог пункту 3 ч. 2 ст. 395 КПК України апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді подається протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Згідно абзацу 2 ч. 3 ст. 395 КПК України, якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Строк апеляційного оскарження може бути поновлений, якщо причини його пропуску є поважними.

Згідно з ч. 1 ст. 117 КПК України пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.

З урахуванням обставин, щодо пропуску строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва від 28 березня 2025 року, які викладені в клопотанні захисника ОСОБА_6 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 , колегія суддів вважає їх поважними, на підставі чого приходить до висновку щодо поновлення строку на апеляційне оскарження вказаної ухвали.

Як вбачається з представлених в апеляційний суд матеріалів, слідчими слідчого відділу Дарницького УП ГУ НП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 14 грудня 2022 року за № 0004232, яке виділене з кримінального провадження № 0004627 від 28 жовтня 2020 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 28, ч. 3 ст. 212, ч. 3 ст. 209 КК України.

У межах кримінального провадження № 0004627, слідчим СВ Дарницького УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_10 07.10.2022 складено повідомлення про підозру ОСОБА_7 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 28, ч. 3 ст. 212, ч. 3 ст. 209 КК України, яке погоджене прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_8 ,

10.01.2025 року адвокат ОСОБА_6 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 , звернувся до слідчого судді Дарницького районного суду міста Києва із скаргою на повідомлення про підозру в порядку ст. 303 КПК України в рамках кримінального провадження №0004627, у якій просив скасувати повідомлення про підозру слідчого СВ Дарницького УП ГУНП в м. Києві, погоджене прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва, від 07.10.2022 оголошене ОСОБА_7 за ознаками вчинення ним кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 28, ч. 3 ст. 212, ч. 3 ст. 209 КК України.

Скарга обґрунтована порушенням процедури вручення повідомлення про підозру, її необґрунтованістю в частині вчинення ОСОБА_7 злочину, передбаченого частиною 3 статті 212 КК України, оскільки висновок слідства про ухилення від сплати податків зроблений без проведення перевірки платника податків податковим органом, порушенням територіальної та предметної підслідності під час досудового розслідування у цьому кримінальному провадженні, недопустимістю зібраних доказів під час досудового розслідування, а саме покладеного в обґрунтування підозри протоколу обшуку, який складений з порушенням вимог статті 104 КПК України за відсутності у матеріалах кримінального провадження відеозапис обшуку.

10 лютого 2025 року в судовому засіданні скаржник подав доповнення до скарги разом з додатковими доказами та просив витребувати з СВ Дарницького УП ГУ НП у м. Києві та Дарницької окружної прокуратури м. Києва матеріали кримінального провадження №0004232.

10.02.2025 ухвалою слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва зобов`язано уповноважену особу Дарницького УП ГУНП у м. Києві надати матеріали кримінального провадження №0004232 від 31 січня 2020 року для ознайомлення в судовому засіданні.

28.03.2025 ухвалою слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва відмовлено у задоволенні скарги адвоката ОСОБА_6 в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 на повідомлення про підозру у кримінальному провадженні № 0004627 від 28 жовтня 2020 року.

Дане рішення слідчого судді, колегія суддів вважає законним та обґрунтованим, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно зі ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Відповідно до положень ст. 7 КПК України, зміст і форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких зокрема відносяться верховенство права, законність, рівність перед законом і судом, забезпечення права на захист, доступ до правосуддя та обов`язковість судових рішень, змагальність сторін, диспозитивність та розумність строків розгляду справи.

Згідно зі ст. 8 КПК України, кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають змісті спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

У відповідності до ч. 1 ст. 9 КПК України, під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 21 КПК України, кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону. Кожен має право на участь у розгляді в суді будь-якої інстанції справи, що стосується його прав та обов`язків, у порядку, передбаченому цим Кодексом.

Відповідно до вимог ст.370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.

Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до статті 94 цього Кодексу.

Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення.

Під час перегляду оскаржуваної ухвали апеляційним судом встановлено, що слідчим суддею при розгляді скарги захисника ОСОБА_6 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 ,на повідомлення про підозру від 07.10.2022 у кримінальному провадженні №0004627 від 28.10.2020 за ознаками вчинення ним кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 28, ч. 3 ст. 212, ч. 3 ст. 209 КК України, в повній мірі дотримані вищевказані вимоги кримінального процесуального Закону.

Повідомлення слідчого, прокурора про підозру є рішенням, оскарження якого допускається відповідно до п. 10 ч. 1 ст. 303 КПК України.

Таке рішення може бути оскаржено підозрюваним, його захисником чи законним представником після спливу одного місяця з дня повідомлення про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду з обвинувальним актом.

Процесуальна процедура повідомлення про підозру регулюється положеннями глави 22 КПК України: порядок повідомлення про підозру передбачено ст. 278, випадки повідомлення про підозру передбачені ст. 276, зміст повідомлення про підозру ст. 277 вказаного закону.

Отже, підставою оскарження вказаного процесуального рішення є порушення вище вказаних процесуальних норм.

Так, відповідно до положень ст. 276 КПК України повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому статтею 278 цього Кодексу, у випадках: 1) затримання особи на місці вчинення кримінального правопорушення чи безпосередньо після його вчинення; 2) обрання до особи одного з передбачених цим Кодексом запобіжних заходів; 3) наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення. Особливості повідомлення про підозру окремій категорії осіб визначаються главою 37 цього Кодексу. У випадках, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий, прокурор або інша уповноважена службова особа (особа, якій законом надано право здійснювати затримання) зобов`язані невідкладно повідомити підозрюваному про його права, передбачені статтею 42 цього Кодексу. Після повідомлення про права слідчий, прокурор або інша уповноважена службова особа на прохання підозрюваного зобов`язані детально роз`яснити кожне із зазначених прав.

Згідно із ст. 277 КПК України письмове повідомлення про підозру складається прокурором або слідчим за погодженням з прокурором.

Повідомлення має містити такі відомості: 1) прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення; 2) анкетні відомості особи (прізвище, ім`я, по батькові, дату та місце народження, місце проживання, громадянство), яка повідомляється про підозру; 3) найменування (номер) кримінального провадження, у межах якого здійснюється повідомлення; 4) зміст підозри; 5) правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 6) стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру; 7) права підозрюваного; 8) підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення.

Відповідно до ч.ч. 1-4 ст. 278 КПК України письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень. Письмове повідомлення про підозру затриманій особі вручається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту її затримання. У разі якщо особі не вручено повідомлення про підозру після двадцяти чотирьох годин з моменту затримання, така особа підлягає негайному звільненню. Дата та час повідомлення про підозру, правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність невідкладно вносяться слідчим, прокурором до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

У випадку виникнення підстав для повідомлення про нову підозру або зміну раніше повідомленої підозри слідчий, прокурор зобов`язаний виконати дії, передбачені статтею 278 цього Кодексу. Якщо повідомлення про підозру здійснив прокурор, повідомити про нову підозру або змінити раніше повідомлену підозру має право виключно прокурор (ст.279 КПК України).

В тому разі, якщо підставою скасування повідомлення про підозру є порушення вказаних процесуальних норм, то можна зробити висновок про недійсність повідомлення про підозру з моменту його (повідомлення) здійснення.

Відповідно до ст. 89 КПК України, визнання доказів недопустимими належить виключно до компетенції суду під час судового розгляду.

На стадії досудового розслідування слідчий суддя може, враховуючи правову позицію ЄСПЛ щодо визначення поняття "обґрунтована підозра" як існування фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (п.175 Рішення в справі "Нечипорук і Йонкало проти України" (заява N42310/04, рішення від 21 квітня 2011 року, остаточне 21.07.2011), оцінити лише достатність зібраних доказів для підозри певної особи у вчиненні кримінального правопорушення, не вдаючись до їх оцінки, як допустимих.

При цьому повнота та всебічність проведеного розслідування не є тими обставинами, які мають оцінюватись слідчим суддею при з`ясуванні достатності доказів, що стали підставою повідомлення особі про підозру.

Як вбачається із оскаржуваної ухвали, всупереч твердженням апелянта, слідчим суддею встановлено, що на час повідомлення підозри існували факти та інформація, які могли б переконати об`єктивного спостерігача в тому, що ОСОБА_7 міг вчинити кримінальні правопорушення про які йому було повідомлено про підозру.

В ході розгляду апеляційної скарги встановлено, що доводи апеляційної скарги фактично зведені до питань доведення винуватості, оцінки зібраних у справі доказів.

Однак, з`ясування вказаних обставин не є предметом доказування при розгляді скарги на повідомлення про підозру.

Так, згідно оскаржуваного повідомлення про підозру, ОСОБА_7 підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 28, ч. 3 ст. 212, ч. 3 ст. 209 КК України.

Як убачається зі змісту повідомлення про підозру ОСОБА_7 від 07.10.2022 року, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 28, ч. 3 ст. 212, ч. 3 ст. 209 КК України у кримінальному провадженні №0004627 від 28.10.2020, за формою та змістом вказане повідомлення відповідає вимогам ст. 277 КПК України, та містить усі передбачені вказаною статтею відомості, у тому числі зміст підозри, стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_7 , а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру. Під час повідомлення про підозру було дотримано вимоги ст. 278 КПК України, повідомлення про підозру було здійснено за наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення, які давали можливість дійти висновку про ймовірну причетність ОСОБА_7 до вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 28, ч. 3 ст. 212, ч. 3 ст. 209 КК України.

Таким чином, підстав для висновку про недотримання органом досудового розслідування вимог, визначених Главою 22 КПК України, під час складення повідомлення про підозру та порядку його вручення, колегія суддів не вбачає.

На переконання колегії суддів, доводи апеляційної скарги захисника зведені до питань доведеності винуватості та достатності доказів, а також наявності складу інкримінованого ОСОБА_7 кримінальних правопорушень.

Однак, з`ясування вказаних обставин не є предметом доказування при розгляді скарги на повідомлення про підозру, який здійснюється слідчим суддею відповідно до положень п. 10 ч. 1 ст. 303 КПК України на стадії досудового розслідування, а може бути лише предметом безпосереднього судового розгляду кримінального провадження судом, оскільки на стадії досудового розслідування слідчий суддя не уповноважений вдаватись до оцінки отриманих слідством доказів та порядку їх отримання, давати оцінку зібраним доказам з точки зору їх допустимості, а без такої оцінки висновок щодо обґрунтованості повідомленої особі підозри неможливий.

У відповідності до змісту ст. 368 КПК України, питання щодо наявності чи відсутності складу кримінального правопорушення в діянні, правильності кваліфікації дій та винуватості особи в його вчиненні, вирішуються судом під час ухвалення вироку, тобто на стадії судового провадження.

Такий висновок узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях Європейського суду з прав людини, зокрема у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23 жовтня 1994 року суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Під час апеляційного розгляду колегією суддів не здобуто доказів порушення стороною обвинувачення вимог ст. ст. 276-278 КПК України, які б стали підставою для скасування повідомлення про підозру ОСОБА_7 .

В межах розгляду скарги на повідомлення про підозру, виходячи з доводів скарги, слідчий суддя оцінив достатність доказів для підозри та/або дотримання вимог глави 22 КПК України щодо змісту повідомлення про підозру та виконання процесуальних формальностей, пов`язаних із підписанням та врученням повідомлення про підозру.

Вимоги до змісту письмового повідомлення про підозру передбачені статтею 277 КПК України. Так, згідно з вказаною нормою, письмове повідомлення про підозру складається прокурором або слідчим за погодженням з прокурором. Повідомлення має містити такі відомості: 1) прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення; 2) анкетні відомості особи (прізвище, ім`я, по батькові, дату та місце народження, місце проживання, громадянство), яка повідомляється про підозру; 3) найменування (номер) кримінального провадження, у межах якого здійснюється повідомлення; 4) зміст підозри; 5) правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 6) стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру; 7) права підозрюваного; 8) підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення.

Письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень. Дата та час повідомлення про підозру, правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність невідкладно вносяться слідчим, прокурором до Єдиного реєстру досудових розслідувань (ч.ч. 1, 4 ст. 278 КПК України).

Всупереч твердженням апелянта, слідчим суддею з матеріалів справи встановлено, що повідомлення про підозру, як процесуальний документ, складено та підписано з дотриманням норм кримінального процесуального законодавства, його зміст відповідає вищенаведеним вимогам КПК України і стороною обвинувачення вжито заходів для його вручення підозрюваному ОСОБА_7 у спосіб, передбачений цим Кодексом. Повідомлення про підозру у порядку, передбаченому статтями 135, 278 КПК України вручено ОСОБА_7 07.10.2022 шляхом відправлення засобами поштового зв`язку «Укрпошта» рекомендованим листом.

Наведені у скарзі доводи захисника підозрюваного щодо недотримання змісту повідомлення про підозру в частині анкетних відомостей особи слідчий суддя вважав безпідставними, оскільки повідомлення про підозру містить відомості про місце проживання ОСОБА_7 , а не зазначення слідчим громадянства підозрюваного не впливає на законність повідомлення про підозру і захисником не обґрунтовано, яким чином відсутність цих відомостей перешкодило, унеможливило чи іншим способом обмежило права підозрюваного.

Щодо доводів захисника про надсилання повідомлення про підозру не за місцем проживання ОСОБА_7 відповідно до даних особової картки ДМС України - за адресою: АДРЕСА_1 , слідчий суддя вірно встановив, що такі доводи є необґрунтованими, оскільки захисник помилково ототожнює місце проживання особи з його зареєстрованим місцем проживання, а положення КПК України не містять імперативної вимоги надсилати повідомлення про підозру саме за зареєстрованим місцем проживання особи. Крім цього, захисником не спростовані доводи прокурора про фактичне проживання підозрюваного за адресою, АДРЕСА_2 .

Слідчий суддя також відхилив доводи захисника щодо порушення порядку оголошення підозрюваного в розшук після повідомлення про підозру, оскільки такі доводи виходять за межі оскарження повідомлення про підозру.

Також слідчим суддею перевірено доводи скаржника про порушення підслідності у кримінальному провадженні та встановлено, що такі доводи є необґрунтованими, оскільки постановою заступника керівника Київської міської прокуратури відповідно до повноважень, передбачених частиною 5 статті 36 КПК України, проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні щодо кримінального правопорушення, передбаченого статтею 212 КК України, було доручено слідчому відділу Дарницького УП ГУ НП у м. Києві.

Отже, доводи апелянта стосовно незаконності і необґрунтованості оскаржуваної ухвали не можуть бути визнані переконливими, оскільки слідчий суддя при розгляді скарги повно та об`єктивно дослідив всі обставини, з якими закон пов`язує вирішення питань, які стосуються повідомлення особи про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, про обґрунтованість такої підозри.

Під час вирішення питання щодо скасування повідомлення про підозру оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті доведення чи не доведення винуватості особи, з метою досягнення таких висновків, які необхідні суду при постановленні вироку, а з тією метою, щоб встановити чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Посилання апелянта на те, що у тексті скарги ним не ставилось питання про необхідність скасування підозри ОСОБА_7 № 0004627 від 28 жовтня 2020 року, більш того у кримінальному провадженні із номером № 0004627 від 28 жовтня 2020 року ОСОБА_7 про підозру не повідомлялось, а тому ухвала стосовно останнього винесена у кримінальному проваджені із невірним номером, перевірені колегією суддів та встановлено, що слідчим суддею допущено описку в номері кримінального провадження, яка може бути усунена в порядку ст. 379 КПК України, однак дана обставина не є підставою для скасування оскаржуваної ухвали.

Всі інші підстави підлягають з`ясуванню судом під час розгляду справи по суті.

За таких обставин, ухвала слідчого судді суду першої інстанції відповідно до вимог статті 370 КПК України є законною, обґрунтованою і вмотивованою, а тому підстав для її скасування, колегія суддів - не знаходить.

Істотних порушень кримінального процесуального закону, які перешкодили чи могли перешкодити слідчому судді постановити законне та обґрунтоване рішення, колегією суддів - не виявлено.

З урахуванням вищевикладеного колегія суддів приходить до висновку, що оскаржувана ухвала слідчого судді є законною і обґрунтованою, у зв`язку з чим її необхідно залишити без змін, а апеляційну скаргу, з доповненнями захисника, - без задоволення.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 277, 278, 303, 309, 376, 404, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду, -

п о с т а н о в и л а:

Поновити захиснику ОСОБА_11 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 , строк наапеляційне оскарження ухвали слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва 28 березня 2025 року.

Ухвалу слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва 28 березня 2025 року, - залишити без змін, а апеляційні скарги, з доповненнями захисника ОСОБА_12 , який діє в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 , - залишити без задоволення.

Ухвала апеляційного суду відповідно до правил, визначених ч. 4 ст. 424 КПК України, є остаточною й оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:

______________ ________________ __________________

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4