печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 червня 2025 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_5 про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , -

В С Т А Н О В И В :

До Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_5 про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Обґрунтовуючи клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту слідчий вказує наступне.

Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні № 0000662 від 04.03.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

27.03.2025 ОСОБА_4 на підставі та у порядку передбаченому п. 3 ч. 1 ст. 277, ч. 1 ст. 278 КПК України вручено повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

28.03.2025 ухвалою Печерського районного суду міста Києва справа № 757/14495/25-к до підозрюваного ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, заборонивши останньому залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , з 23:00 год. до 06:00 год. наступної доби, за виключенням отримання медичної допомоги та/або прослідування до укриття цивільного захисту, строком до 27.05.2025, включно.

14.05.2025 постановою заступника Генерального прокурора ОСОБА_6 строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000662 продовжено до трьох місяців, тобто до 26.06.2025.

21.05.2025 ухвалою Печерського районного суду міста Києва справа № 757/23212/25-к щодо підозрюваного ОСОБА_4 продовжено строк застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, заборонивши йому залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , з 23:00 год. до 06:00 год. наступної доби, за виключенням отримання медичної допомоги та/або прослідування до укриття цивільного захисту, строком до 26.06.2025.

Варто зазначити, що закінчення досудового розслідування на даному етапі є неможливим та потребує додаткового строку досудового розслідування для виконання таких слідчих та процесуальних дій:

- долучити до матеріалів кримінального провадження висновки судових експертиз, зокрема висновку судової експертизи звукозапису за експертною спеціальністю 7.2 «Дослідження диктора за фізичними параметрами усного мовлення, акустичних сигналів та середовищ», стосовно підозрюваного ОСОБА_7 ;

- за результатами отриманих судових експертиз визначитись із необхідністю проведення додаткових чи повторних експертних досліджень;

- розсекретити в повному обсязі та долучити до матеріалів кримінального провадження матеріали проведених негласних слідчих (розшукових) дій, клопотання щодо надання дозволу на їх проведення, ухвали суду, винесені за результатами розгляду вказаних клопотань, постанови прокурора про проведення негласних слідчих (розшукових) дій та відповідні доручення оперативному підрозділу;

- за результатами опрацювання результатів негласних слідчих (розшукових) дій та інших матеріалів, додатково допитати свідків та підозрюваних у кримінальному провадженні;

- визначити можливість використання отриманих під час досудового розслідування речей та документів речовими доказами, а також визначитись з місцем їх зберігання;

- долучити матеріали виконання всіх доручень, направлених для виконання оперативним підрозділам в порядку ст. 40 КПК України;

- провести інші необхідні слідчі та негласні слідчі (розшукові) дії, у яких виникне необхідність.

Окрім зазначеного, для забезпечення можливості закінчити досудове розслідування в порядку п. 3 ч. 2 ст. 283 КПК України шляхом направлення обвинувального акту до суду необхідно виконати наступні процесуальні дії:

- відкрити в порядку ст. 290 КПК України матеріали досудового розслідування стороні захисту;

- відповідно до вимог ст. 291 КПК України скласти обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування;

- надати копії обвинувального акту та реєстру матеріалів досудового розслідування в порядку ст. 293 КПК України стороні захисту.

Проведення зазначених слідчих (розшукових) та процесуальних дій має суттєве значення для вирішення остаточної кваліфікації дій підозрюваного, встановлення міри його вини, забезпечення повного та об`єктивного досудового розслідування, судового розгляду даного кримінального провадження. Непроведення таких слідчих (розшукових) та процесуальних дій може негативно вплинути на повноту досудового розслідування та судового розгляду.

Метою продовження строку запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, застосованого до підозрюваного ОСОБА_4 , згідно з ст. 177 КПК України є наявність ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, а саме:

а) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду (п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України).

Так, ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, який є тяжким злочином.

Характер інкримінованих правопорушень пов`язаний з корисливою спрямованістю та використанням особою можливостей свого становища як службової особи. Санкції відповідної частини статті відносять інкримінований злочин до тяжкого і передбачає покарання у виді позбавлення волі від п`яти до десяти років, з конфіскацією майна. Отже, очікування можливого суворого вироку може мати значення при визначенні ризику переховування. Разом з тим, самої лише тяжкості інкримінованих злочинів недостатньо для висновку про можливі спроби підозрюваного переховуватися, тому він оцінюється у світлі таких факторів, мова про які йшла вище, а також враховуються будь-які інші зв`язки з країною, в якій особу притягнуто до кримінальної відповідальності. Отже, вирішуючи питання щодо застосування запобіжного заходу, необхідно врахувати тяжкість злочину, в якому підозрюється ОСОБА_4 , у сукупності з іншими обставинами, якими в цьому випадку є законодавчі приписи щодо неможливості застосування «пільгових» інститутів кримінального права у відповідній категорії справ.

Встановлені у ході досудового розслідування обставини, зокрема, наявність паспорту громадянина України для виїзду за кордон серії НОМЕР_1 (дійсний, відповідно відомостей особової картки ОСОБА_4 до 30.03.2027), вік підозрюваної особи який дозволяє перетнути державний кордон України під час воєнного стану в силу ст. 23 ЗУ «Про мобілізаційну підготовку та мобілізацію», вказують на наявність реальної загрози втечі ОСОБА_4 за межі території України, можливості подальшого переховування на території іноземних країн, а також про фактичну відсутність у органу досудового розслідування дієвих механізмів попередження такої втечі та подальшого розшуку підозрюваного.

Оцінюючи питання стійкості соціальних зв`язків підозрюваного, суд повинен виходити з того, що сімейний стан підозрюваного, стан здоров`я членів його сім`ї, кількість та вік дітей враховується під час їх оцінки. Під соціальним зв`язком зазвичай розуміють соціальну дію, що виражає залежність і сумісність людей або груп; це сукупність особливих залежностей одних соціальних суб`єктів від інших, їх взаємні відносини, які об`єднують людей у відповідні соціальні спільності і свідчать про їх колективне існування. Чим більш міцними є соціальні зв`язки, тим більше вони будуть відігравати стримуючу роль для підозрюваного, стимулюватимуть належне виконання ним своїх процесуальних обов`язків.

Органом досудового розслідування не встановлено наявність у підозрюваного ОСОБА_4 соціальні зв`язки певного рівня, які, можна оцінити як такі, що зможуть утримати підозрюваного від спроб ухилитись від органів досудового розслідування чи суду, оскільки на утриманні у нього нікого не має, сторона обвинувачення не володіє інформацією про наявність у ОСОБА_4 або членів його сім`ї важких хронічних хвороб.

Усвідомлюючи тяжкість покарання та невідворотність кримінальної відповідальності, ОСОБА_4 може використати наявні у нього засоби та можливості для переховування від правоохоронних органів і суду, у тому числі, може покинути територію України з метою уникнення кримінальної відповідальності.

Відтак, зазначена обставина сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду, адже суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування.

б) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення (п. 2 ч. 1 ст. 177 КПК України).

На цей час досудове розслідування кримінального провадження триває, проводяться та заплановано проведення великого обсягу слідчих (розшукових) та процесуальних дій з метою отримання доказів, які підозрюваний може знищити, сховати або спотворити.

Ризик знищення, приховування або спотворення речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, обґрунтовується тим, що ОСОБА_4 обіймаючи посаду директора ДП «ЦСЕНСМ» має вплив на працівників даного підприємства, який полягає у можливості змусити їх до приховування, підміни та інших дій з документами, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.

в) незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні (п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України).

Досліджені під час розгляду клопотання показання свідків (відомості з протоколів допиту свідків) свідчать про їх значущість для доведення обставин, які підлягають доказуванню в цьому кримінальному провадженні. При цьому необхідно брати до уваги ту обставину, що ОСОБА_4 має певне коло зв`язків із керівництвом та посадовими особами органів державної влади, службовими особами правоохоронних органів, здобутих в силу здійснення ним професійної діяльності, та може використовувати їх у своїх інтересах для впливу на свідків, які володіють інформацією щодо певних обставин у цьому провадженні.

г) ризики перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином та вчинити інше кримінальне правопорушення (п. п. 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України).

Вказані ризики обґрунтовуються тим, що у разі обрання запобіжного заходу не пов`язаного з обмеженням свободи, неможливо буде запобігти контактам ОСОБА_4 з іншими невстановленими співучасниками вчинення злочину, з якими останній не будучи обмежений у свободі пересування, зможе вільно спілкуватись та координувати їхні дії щодо приховування слідів та засобів вчинення кримінального правопорушення.

Так, підозрюваний може повідомити форми і методи роботи правоохоронних органів України, що стали йому відомі у зв`язку із набуттям статусу підозрюваного. Крім того з метою ухилення від кримінальної відповідальності він зможе як сам, так і на його вимогу використовуючи інших осіб, шляхом умовлянь, погроз видати інформацію про інших учасників злочину, чи шляхом підкупу впливати, або вимагати впливу на свідків вчиненого злочину, відомості про які він може отримати як з копій матеріалів кримінального провадження так із інших джерел.

Також існує ризик іншим чином перешкодити кримінальному провадженню, який може бути виражений у створенні підозрюваним штучних доказів та підбурення осіб, які не були свідками кримінального правопорушення, до дачі завідомо неправдивих свідчень на підтвердження висунутих ним у подальшому захисних версій. Окрім цього, підозрюваний зможе попередити інших учасників злочинів, які наразі не встановлені органом досудового розслідування, надавши їм відповідні настанови та поради, щодо подальших спільних дій, а також обговорити з ними спільну версію своєї невинуватості у злочинах, таким чином перешкоджати провадженню іншим чином.

Також зазначений ризик може бути реалізований підозрюваним шляхом зловживання процесуальними правами, що може виразитись у неявці для проведення слідчих дій у справі чи затягуванні з отриманням та ознайомленням з процесуальними документами, вручення яких чи надання для ознайомлення є обов`язковим під час проведення досудового розслідування.

Ризик вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обґрунтовується тим, що підозрюваний ОСОБА_4 може і надалі вчиняти кримінальні правопорушення, в тому числі з метою приховання доказів у справі та уникнення кримінальної відповідальності.

Разом з цим, на думку сторони обвинувачення на даний час існує наявність ризику, який обґрунтовується запровадженням відповідно до Указу Президента України від 24.02.2022 за № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» правового режиму воєнного стану в Україні.

У судовому засіданні прокурор клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту підтримав, просив задовольнити.

Захисник та підозрюваний у судовому засіданні щодо задоволення клопотання заперечували.

Вивчивши клопотання та докази, якими обґрунтовується клопотання, заслухавши думку прокурора, пояснення підозрюваної, захисників, слідчий суддя приходить наступних висновків.

Відповідно ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

Статтею 181 КПК України передбаченого, що домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або в певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

У відповідності до положень ст. ст. 197, 199 КПК України за відсутності підстав для зміни запобіжного заходу з тримання під вартою на непов`язаний з ізоляцією від суспільства, строк тримання підозрюваного під вартою може бути продовжено у разі неможливості закінчення досудового розслідування в частині доведеного обвинувачення у строки, встановлені ст. 219 КПК України.

Відповідно до положень ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

При вирішенні даного клопотання підлягають встановленню та врахуванню обставини, визначені ч.1 ст.178, ч.1 ст.194 КПК України, та підстави застосування запобіжного заходу, регламентовані ст.177 КПК України.

Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя виходить з практики Європейського суду з прав людини, а саме: рішення «Нечипорук і Йонкало проти України», п. 175; «Cebotari v. Moldova», п. 48; «Fox, Campbell and Hartley v. the UK», n. 32, яка вказує на те, що слова «обґрунтована підозра» означають наявність фактів чи інформації, котрі могли би переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що особа, можливо, вчинила злочин, та в даному випадку вважає, що дані, які вказують на обґрунтовану підозру, та навіть в сторонньої людини не можуть викликати розумних сумнівів, містяться в долучених в обґрунтування клопотання матеріалах.

Відповідно до вимог п. п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадків за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватись виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику.

Статтею 177 КПК визначено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Слідчий суддя вважає, що докази, які надані слідчим в обґрунтування клопотання є достатніми для обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, що інкримінується ОСОБА_4 .

Отже, слідчий суддя у відповідності до положень ст. 177, 178 КПК України враховує тяжкість кримінального правопорушення, в якому підозрюється ОСОБА_4 , та приходить до висновку, що докази та обставини на які посилається прокурор у клопотанні, дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може перешкоджати кримінальному провадженню шляхом здійснення впливу на свідків, інших учасників злочину; знищувати, змінювати або переховувати документи, що мають доказове значення у провадженні, переховуватися від суду.

Приймаючи до уваги те, що ризики, передбачені, ст. 177 КПК України, не зменшилися, є триваючими та продовжують існувати, обставини викладені у клопотанні до закінчення дії попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту виправдовують подальше тримання підозрюваної під домашнім арештом.

Крім цього, продовжуючи відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту шляхом заборони останньому у період з 23-00 год. до 06-00 год. залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 , слідчий суддя вважає, що такий режим може перериватись необхідністю отримання медичної допомоги та прослідування до місць цивільного захисту.

Також, слідчий суддя вважає за необхідне продовжити покладені на ОСОБА_4 наступні обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:

- прибувати за вимогою до слідчого, прокурора та суду;

- не відлучатись із м. Київ та Київської області, без дозволу слідчого, прокурора;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

- утримуватися від спілкування зі свідками у кримінальному провадженні ОСОБА_8 та ОСОБА_9 ;

- здати на зберігання слідчому свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд та в`їзд до України.

Керуючись ст. 29 Конституції України, ст.ст. 177, 178, 181, 193, 194, 196, 205, 309 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ :

Клопотання старшого слідчого в особливо важливих справах Головного слідчого управління Національної поліції України ОСОБА_5 про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити.

Продовжити строк дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строком до 24.08.2025 включно, заборонивши останньому у період з 23-00 год. до 06-00 год. залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 , за виключенням необхідності отримання медичної допомоги та прослідування в укриття цивільного захисту.

Продовжити строк дії покладених відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, строком до 24.08.2025 року включно, а саме:

- прибувати за вимогою до слідчого, прокурора та суду;

- не відлучатись із м. Київ та Київської області, без дозволу слідчого, прокурора;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

- утримуватися від спілкування зі свідками у кримінальному провадженні ОСОБА_8 та ОСОБА_9 ;

- здати на зберігання слідчому свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд та в`їзд до України.

Роз`яснити підозрюваному, що працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Обов`язок контролю за виконанням ухвали слідчого судді покладається на слідчого у кримінальному провадженні.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1