Справа № 188/499/20
Провадження № 1-кп/188/7/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 липня 2025 року Петропавлівський районний суд Дніпропетровської області у складі головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі: ОСОБА_2 ,

прокурор: ОСОБА_3

захисник в режимі відеоконференції: ОСОБА_4 ,

обвинувачена: ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні кримінальне провадження № 0000534 від 18.10.2019 року відносно ОСОБА_5 , обвинуваченої у скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307 Кримінального кодексу України,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Петропавлівського районного суду Дніпропетровської області знаходиться кримінальне провадження відносно ОСОБА_5 , обвинуваченої у скоєнні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 307 Кримінального кодексу України.

В судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження обвинуваченій ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, посилаючись на те, що ризики, які існували під час обрання обвинуваченій запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на даний час не зникли.

Обвинувачена та захисник просили відмовити в задоволенні клопотання прокурора, оскільки ризики, заявлені прокурором, не підтверджуються жодними доказами.

Згідно ч. 1 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Відповідно до п. 3 ст. 5 Європейської конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, кожна заарештована або затримана особа має право на судовий розгляд справи упродовж розумного строку чи звільнення від судового розгляду. Таке звільнення має бути обґрунтоване гарантіями явки до суду.

Продовжуючи строк тримання під вартою, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини доцільність продовження строку тримання під вартою ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи зменшуються ризики, які стали підставою для взяття особи під варту на початковій стадії розслідування. Кожне наступне продовження строку тримання під вартою має містити детальне обґрунтування ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстава для втручання в право особи на свободу. Наявність підстав для тримання особи під вартою та доцільність подовження строку тримання під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання під вартою та продовження строку тримання під вартою може бути виправдано за наявності того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважають над принципом поваги до особистої свободи.

Вирішуючи питання про продовження ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд бере до уваги, що вона обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень у сфері обігу наркотичних засобів та психотропних речовин, які є тяжкими злочинами, не працює, доходів не має, в період розгляду вказаного кримінального провадження притягувалася до адміністративної відповідальності за фактом незаконного зберігання наркотичних засобів без мети збуту в невеликих розмірах, на шлях виправлення не стає.

Продовжуючи обвинуваченій ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою суд приймає до уваги, що ризики заявлені прокурором, а саме: ухилення від суду тривалий час та небажання з`являтись в судові засідання, що підтверджується перебуванням обвинуваченої у розшуку з 07.04.2022р., цілком підтверджуються тим, що обвинувачена ОСОБА_5 в ході судового розгляду вказаного кримінального провадження, будучи належним чином повідомленою про дати, час та місце судових засідань, не з`являлася в судові засідання 18.01.2022р., 11.03.2022р., 18.03.2022р., 25.03.2022р. та не надавала суду жодного доказу поважності своїх неявок.

Суд також приймає до уваги факт перебування обвинуваченої у розшуку в період з 07.04.2022 року до 05.10.2022 року у зв`язку з ухиленням від суду. При цьому, як пояснила обвинувачена, вона працювала в м. Ужгород Закарпатської області та заробляла кошти собі на життя.

В свою чергу, наявність ризику вчиняти інші кримінальні правопорушення також підтверджується тим, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні декількох кримінальних правопорушень у сфері обігу наркотичних засобів та психотропних речовин.

Більш того, суд приймає до уваги той факт, що вже після направлення до суду обвинувального акту по вказаному кримінальному провадженню, тобто після 22.04.2020р., обвинувачена ОСОБА_5 23.10.2020р. була притягнута до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 44 КУпАП за фактом незаконного зберігання наркотичних засобів без мети збуту в невеликих розмірах.

Вказані обставини свідчать про її підвищену суспільну небезпеку та наявність ризику, що обвинувачена на шлях виправлення не стала, існує ризик продовження обвинуваченою займатись діяльністю, пов`язаною з незаконним обігом наркотичних засобів.

Також суд при вирішенні питання щодо продовження запобіжного заходу оцінує в сукупності всі обставини та бере до уваги, перш за все, вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченою ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, тяжкість покарання, що їй загрожує, у разі визнання її винуватою у кримінальних правопорушеннях, у вчиненні яких вона обвинувачується, відсутність міцних соціальних зв`язків та негативну репутацію обвинуваченої за місцем її проживання, тривалу відсутність місця роботи і відповідно з цим відсутність матеріального забезпечення, що тягне за собою ризик продовження протиправної поведінки з метою отримання заробітку, а також недотримання обвинуваченою умов застосованих раніше запобіжних заходів.

Посилання сторони захисту щодо відсутності підстав для застосування щодо обвинуваченої запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в зв`язку з відсутності будь-яких ризиків, заявлених прокурором у клопотанні, суд відхиляє як такі, що не відповідають дійсності та спростовуються матеріалами кримінального провадження, оскільки їх наявність уважно і детально перевірялась та досліджувалась як при обранні такого запобіжного заходу, так і при неодноразовому продовженні вказаного запобіжного заходу як судом першої так і апеляційної інстанції.

Будь-яких даних про зменшення чи відсутність ризиків, визначених ст. 177 КПК України, для застосування обвинуваченій менш суворого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, в судовому засіданні не встановлено.

Водночас, суд, з огляду на обставини вчинення інкримінованого обвинуваченій кримінального правопорушення, її особу та тривалість перебування її під вартою, вважає за необхідне визначний альтернативний запобіжний захід у вигляді застави.

Згідно ч. 1 ст. 182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у дохід держави в разі невиконання цих обов`язків.

Відповідно до ч. 4, п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Розмір застави визначається, зокрема щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Отже, враховуючи обставини кримінального правопорушення, данні про особу обвинуваченої, її майновий стан, а також існування встановлених ризиків, суд вважає, що застава у розмірі 40 прожиткових мінімумів для працездатних осіб буде відповідати критеріям справедливості та співмірності (пропорційності), забезпечить досягнення її мети, адже розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання обвинуваченою покладених на неї обов`язків та не може бути завідомо непомірною для неї.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою підлягає продовженню на термін, який не може перевищувати 60 (шістдесят) днів, з можливістю внесення застави у розмірі 40 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 331, 369, 372 КПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Продовжити запобіжний захід ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вигляді тримання під вартою по кримінальному провадженню № 0000534 від 18.10.2019 року строком на 60 (шістдесят) діб до 13 години 30 хвилин 19 вересня 2025 року включно.

Визначити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заставу у розмірі 40 (сорок) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 121 120 (сто двадцять одна тисяча сто двадцять) грн. 00 коп.

Обвинувачена або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у вказаному розмірі протягом дії ухвали.

При внесенні визначеної судом суми застави, обвинувачена підлягає звільненню з-під варти.

У разі внесення застави на обвинувачену ОСОБА_5 покласти такі обов`язки:

1.) Прибувати за кожною вимогою до суду;

2.) Не відлучатися з населеного пункту, в якому мешкає, без дозволу суду;

3.) Повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або роботи;

4.) Здати на зберігання до органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, які надають право на виїзд з України та в`їзд в Україну.

З моменту звільнення з-під варти у разі внесення застави, обвинувачена вважається такою, до якої застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Роз`яснити обвинуваченій, що у разі якщо вона не з`явиться за викликом до суду з неповажних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або порушить інші покладені на неї судом обов`язки застава звертається в дохід держави.

Копію ухвали направити прокурору Шахтарської окружної прокуратури Дніпропетровської області та Дніпропетровського УВП № 4 м. Дніпро.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду через Петропавлівський районний суд Дніпропетровської області протягом семи днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1