УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19.06.2025 м. Київ

Слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

за участі:

прокурора ОСОБА_3 ,

захисників підозрюваного - адвокатів ОСОБА_4 , ОСОБА_5

підозрюваного ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання старшого детектива Територіального управління БЕБ у Київській області ОСОБА_7 , погоджене прокурором відділу Київської обласної прокуратури ОСОБА_8 , подане в рамках кримінального провадження №0000005 від 21.01.2025, про застосування запобіжного заходу у вигляді застави стосовно підозрюваного

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Біла Церква, Київської області, громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, має на утриманні двох неповнолітніх дітей,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України,

ВСТАНОВИВ:

17.06.2025 року до Солом`янського районного суду м. Києва надійшло клопотання старшого детектива Територіального управління БЕБ у Київській області ОСОБА_7 , погоджене прокурором відділу Київської обласної прокуратури ОСОБА_8 , про застосування запобіжного заходу у вигляді застави, подане в рамках кримінального провадження, відомості про яке внесено 21.01.2025 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000005, стосовно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України.

Клопотання обґрунтовано наступним.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ТОВ «БУД ПРОМ ЛАЙН»

(код 42977983) у період з січня 2022 року по грудень 2024 року в порушення

п. 187.7. ст. 187, п. 201.1, 201.7, 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України шляхом не відображення в податковій звітності отриманих бюджетних коштів на рахунки товариства від Управління освіти і науки Білоцерківської міської ради (код 02143809), Виконавчого комітету Білоцерківської міської ради (код 04055009), Виконавчого комітету Корсунь-Шевченківської міської ради (код 04061599), Відділу освіти, молоді та спорту Корсунь Шевченківської міської ради (код 44059357), Управління капітального будівництва Білоцерківської міської ради (код 22204565), Відділу освіти Бородянської селищної ради (код 43078651), Виконавчого комітету Циблівської сільської ради (код 43930731), Управління економічного розвитку, житлово-комунального господарства, капітального будівництва та інфраструктури Калинівської селищної ради (код 43979138), Відділу освіти Калинівської селищної ради (код 44064021), Комунального некомерційного підприємства «Білоцерківська центральна районна лікарня» Маловільшанської сільської ради (код 01994764), Житлово-Комунально виробничого підприємства «Озерянське» Маловільшанської сільської ради (код 40908609) та заниження податкових зобов`язань з податку на додану вартість, умисно ухилились від сплати ПДВ у особливо великих розмірах, що підтверджується аналітичним продуктом.

Відповідно до Аналітичного продукту (висновку аналітика) Управління аналізу інформації та управління ризиками Територіальним управлінням БЕБ у Київській області від 01.04.2025 № 23.9/2/64-25-АП вбачається, що службові особи ТОВ «БУД ПРОМ ЛАЙН» (код 42977983) за період з січня 2022 року по грудень 2024 року в порушення п. 187.7. ст. 187, п. 201.1, 201.7, 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України, здійснювали операції з постачання товарів/робіт/послуг, за якими не складено податкові накладні та, відповідно, не відображено податкові зобов`язання з ПДВ за отриманими на розрахункові рахунки коштами, у загальній сумі 126 602 360,47 (в т.ч. ПДВ 21 100 393,41 грн), що призвело до заниження податкових зобов`язань зі сплати податку на додану вартість на загальну суму 21 100 393,41 грн.

Висновком судової економічної експертизи Черкаського відділення КНДІСЕ від 26.05.2025 № 204/25-23 підтверджено нормативно та документально висновки Аналітичного продукту (висновку аналітика) Управління аналізу інформації та управління ризиками Територіального управління БЕБ у Київській області від 01.04.2025№ 23.9/2/64-25-АП в частині не відображення ТОВ «БУД ПРОМ ЛАЙН» (код 42977983) у податковій звітності з податку на додану вартість за період з січня 2022 року по грудень 2024 року, в порушення п. 187.7. ст. 187, п. 201.1, 201.7, 201.10 ст. 201 Податкового кодексу України податкових зобов`язань з податку на додану вартість, сформованих за рахунок надходження бюджетних коштів на рахунки товариства, отриманих від зазначених держаних підприємств, за якими не складено податкові накладні та, відповідно, не відображено податкові зобов`язання з ПДВ за отриманими на розрахункові рахунки коштами, у загальній сумі 126 602 360,47 грн, що призвело до заниження податкових зобов`язань зі сплати податку на додану вартість на загальну суму 21 100 393,41 грн.

Крім того досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_6 , перебуваючи на території Київської області, а саме за місцем реєстрації ТОВ «БУД ПРОМ ЛАЙН» (код 42977983) за адресою: офіс 212, бул. Олександрійський, 106, м. Біла Церква, Київська обл., 09100, у період з січня 2022 року по грудень 2024 року (більш точну дату у ході досудового розслідування не встановлено), достовірно знаючи принципи нарахування та сплати податку на додану вартість, знаючи про те, що відповідно до пункту 187.7. статті 187 Податкового кодексу України датою виникнення податкових зобов`язань у разі постачання товарів/послуг з оплатою за рахунок бюджетних коштів є дата зарахування таких коштів на рахунок платника податку в банку, усвідомлюючи незаконний характер своїх дій, спрямованих на умисне ухилення від сплати податків, в порушення вимог пунктів 201.1, 201.7, 201.10 статті 201 Податкового кодексу України,склав та подав податкові декларації з податку на додану вартість за період з січня

2022 року по грудень 2024 року до Білоцерківської державної податкової інспекції Головного управління ДПС у Київській області, в яких не відобразив податкові зобов`язання з податку на додану вартість на загальну суму 126 602 360,47 грн та в подальшому не сплатив 21 100 393,41 гривень у вигляді податку на додану вартість.

Таким чином, директор ТОВ «БУД ПРОМ ЛАЙН» (код 42977983) ОСОБА_6 за наведених обставин підозрюється в умисному ухиленні від сплати податку на додану вартість за період з січня 2022 року по грудень 2024 року на загальну суму 21 100 393,41 грн., що призвело до фактичного ненадходження до бюджету коштів у особливо великих розмірах.

17.06.2025 директору ТОВ «БУД ПРОМ ЛАЙН» (код 42977983) ОСОБА_6 вручено письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України.

З урахуванням викладеного та наявності ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, детектив за погодженням прокурора звернувся з даним клопотанням про застосування запобіжного заходу.

Під час судового розгляду прокурор підтримав подане клопотання та просив його задовольнити з підстав, зазначених у клопотанні.

Захисники підозрюваного - адвокати ОСОБА_4 , ОСОБА_5 заперечували проти задоволення клопотання та просили відмовити у застосуванні запобіжного заходу, про що подали свої письмові заперечення та докази на підтвердження матеріального стану їх підзахисного та обставин сімейного життя.

Підозрюваний ОСОБА_6 підтримав позицію своїх захисників.

Вислухавши пояснення учасників судового розгляду клопотання, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Згідно ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Враховуючи, що слідчий суддя на даному етапі кримінального провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на наведені у клопотанні детектива та доданих до нього матеріалах дані, слідчий суддя дійшов висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 212 КК України.

На обґрунтування повідомленої ОСОБА_6 підозри, детективом надані зібрані під час досудового розслідування докази та інші матеріали кримінального провадження в їх копіях, які на думку слідчого судді, обґрунтовано свідчать про причетність підозрюваного ОСОБА_6 до вчинення кримінального правопорушення, яке розслідується, а саме: повідомлення про підозру а.с. 10-54, аналітичний продукт (висновок аналітика) а.с. 67-93, висновок експерта від 26.05.2025 а.с. 96-129, протокол огляду а.с. 130, та інші матеріали в їх сукупності та взаємозв`язку.

Більш того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», наведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Фактів і інформації, які переконливо свідчать про причетність ОСОБА_6 до вчинення вищевказаного кримінального правопорушення, в клопотанні детектива та доданих до нього матеріалах міститься достатньо для висновку про обґрунтованість повідомленої йому підозри.

Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28.10.1994, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.09.1990).

Відповідно до ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Згідно ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконного впливу на свідків та інших підозрюваних у цьому ж кримінальному провадженні чи перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Під час судового розгляду клопотання встановлено існування ризику переховування від органів досудового розслідування, оскільки ОСОБА_6 , підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за яке передбачене покарання у вигляді штрафу від п`ятнадцяти тисяч до двадцяти п`яти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років з конфіскацією майна, а тому з метою уникнення кримінальної відповідальності за вчинення правопорушення, може переховуватися від органу досудового розслідування та суду.

Також встановлено існування ризику знищити, спотворити або сховати будь-яку із речей чи документів, з метою уникнення від відповідальності, оскільки на даний час триває досудове розслідування кримінального провадження.

Крім того, слідчий суддя вважає доведеним ризик незаконного впливу на свідків, оскільки підозрюваний ОСОБА_6 працює директором ТОВ «БУД ПРОМ ЛАЙН», та має у своєму підпорядкуванні осіб з якими він особисто знайомий та працює, тому з метою уникнення кримінальної відповідальності, може будь-яким чином здійснювати на них вплив, з метою зміни ними своїх показань.

Ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України не знайшов свого підтвердження, оскільки сторона обвинувачення при його доведенні обмежилася посиланням на його існування, а тому слідчий суддя вважає його необґрунтованим.

Відповідно до положень ч. 8 ст. 194 КПК України до підозрюваного, обвинуваченого у вчиненні злочину, за який передбачено основне покарання у виді штрафу понад три тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, може бути застосовано запобіжний захід лише у вигляді застави або тримання під вартою у випадках та в порядку, передбачених цією главою.

Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо неправомірним для нього.

Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При цьому відповідно до абзацу 2 ч. 2 ст. 182 КПК України у виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

При визначенні розміру застави, слідчий суддя враховує надані стороною захисту пояснення та документальні підтвердження стосовно офіційного доходу підозрюваного, дані щодо сімейних обставин останнього, зокрема наявність на утриманні двох неповнолітніх дітей та дружини інваліда ІІ групи, надані прокурором відомості стосовно матеріального стану підозрюваного та близьких осіб (членів родини), обставини та характер вчиненого кримінального правопорушення, про підозру в якому повідомлено ОСОБА_6 , суму збитків в даному кримінальному провадженні, що встановлена на момент розгляду даного клопотання та становить 21 100 393, 41 грн, а також положення ч. 2 ст. 182 КПК України, які регулюють порядок внесення застави та можливість внесення такої самим підозрюваним та іншою фізичною або юридичною особою, та з урахуванням обгрунтування клопотання в даній частині його ініціатором, слідчий суддя дійшов до висновку, що застава в межах визначених п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України не здатна забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

В той же час сума заявленого стороною обвинувачення розміру застави, що дорівнює сумі встановлених збитків, з урахуванням безпосередньо досліджених в судовому засіданні обставин в їх сукупності, є завідомо непомірною для підозрюваного. З огляду на викладене, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному ОСОБА_6 заставу у розмірі, що перевищує вісімдесят розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а саме 1652 розміри прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 5 002 256 (п`ять мільйонів дві тисячі двісті п`ятдесят шість) грн. 00 коп., яка не буде завідомо непомірною для нього та буде виправдовувати той ступінь довіри, при якому перспектива втрати підозрюваним застави саме в такому розмірі, буде достатнім стримуючим засобом для нього, для запобігання перешкоджанню встановленню істини у кримінальному провадженні та забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного.

За таких обставин, слідчий суддя вважає, що клопотання детектива підлягає частковому задоволенню.

Керуючись статтями 177, 178, 182, 184, 193-194, 196, 481, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого детектива Територіального управління БЕБ у Київській області ОСОБА_7 , погоджене прокурором відділу Київської обласної прокуратури ОСОБА_8 , подане в рамках кримінального провадження №0000005 від 21.01.2025, про застосування запобіжного заходу у вигляді застави стосовно підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 212 КК України - задовольнити частково.

Застосувати до ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 1652 розміри прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 5 002 256 (п`ять мільйонів дві тисячі двісті п`ятдесят шість) грн. 00 коп.

Зобов`язати підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 не пізніше п`яти днів з дня застосування запобіжного заходу внести у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому КМУ, ДКСУ, м. Київ, код отримувача 26268059, рахунок отримувача: UA1012089 , призначення платежу: застава, № ухвали суду, П.І.Б. платника застави, Код банку отримувача (МФО) 820172 або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати слідчому, прокурору, слідчому судді документ з відміткою банку, який підтверджує внесення коштів на депозитний рахунок.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язки передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду;

- не відлучатись за межі Київської області без дозволу слідчого або прокурора;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- здати на зберігання Центральному міжрегіональному управлінню ДМС у м. Києві та Київській області свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд до України.

Термін дії обов`язків, покладених судом, визначити до 17.08.2025 року.

Роз`яснити підозрюваному та заставодавцю, що в разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1