Справа № 539/2395/24
Провадження № 1-кс/539/528/2025
УХВАЛА
12 серпня 2025 року Лубенський міськрайонний суд
в складі: слідчого судді ОСОБА_1 ,
з участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
власника майна ОСОБА_5
представника власника майна ОСОБА_6
Клопотання мотивоване тим, що під час досудового розслідування вищевказаного кримінального провадження встановлено, що відповідно до рішення сесії восьмої сесії восьмого скликання Новооржицької селищної ради Лубенського району Полтавської області від 22.04.2021 року № 188, передано майно комунальної власності з балансу Виконавчого комітету Новооржицької селищної ради на основі права господарського відання на баланс для здійснення статутної діяльності Комунального підприємства «Лазірки-Добробут» (далі КП «Лазірки-Добробут») для здійснення повноважень, визначених законодавством та Статутом даного комунального підприємства, інші матеріальні цінності.
У подальшому згідно рішення сесії восьмої сесії восьмого скликання Новооржицької селищної ради Лубенського району Полтавської області від 22.07.2021, №14, затверджено Акт приймання-передачі майна основних засобів (атрскважин, водонапірних башень, артсвердловин) з оперативного управління КП «Оржиця-водоканал» на баланс Виконавчого комітету Новооржицької селищної ради та подальшою передачею на баланс КП «Лазірки-Добробут» згідно додатку №1.
Згідно п. 3.2 Статуту КП «Лазірки-Добробут», затвердженого рішенням третьої (позачергової) сесії восьмого скликання Новооржицької селищної ради від 22 грудня 2020 року № 6 (далі Статут редакції 2021 року), предметом діяльності підприємства, серед іншого, є обслуговування свердловин підземних прісних вод, в тому числі артезіанських свердловин, забезпечення водою споживачів, проведення та технічне обслуговування водогонів та поставлення по них холодної води споживачам, водовідведення, монтаж підведення, вивезення побутових відходів.
Також, згідно з п. 4.16 Статуту редакції 2021 року підприємство може придбати і орендувати земельні ділянки і користуватися природними ресурсами в порядку, встановленому чинним законодавством.
Статутну діяльність по водозабору підприємство здійснювало на підставі дозволу на спеціальне водокористування №49/ПЛ/49д-21 від 05 квітня 2021 року, строк дії якого, встановлено 5 років, а саме до 26 січня 2026 року. Вказаним спеціальним дозволом підприємству надано дозвіл на водозабір підземного водоносного горизонту 60/ЧЕР/ДНЕПР/0621/0088/Р.СЛІПОРІД у закільцьованій свердловини № 1254ре(2), № 1987 (1), № 7 (3) та № 8 (4) с. Лазірки Оржицького району, р. Сліпорід права притока р. Сула, р. Дніпро, район басейну р. Дніпро, розташованих у межах с. Лазірки Лубенського району (кол. Оржицького району) Полтавської області.
Розпорядженням сільського голови Лазірківської сільської ради Оржицькоо району Полтавської області від 27 березня 2011 року № 7 ОСОБА_5 призначено на посаду директора КП «Лазірки-Добробут».
Розпорядженням селищного голови Новооржицької селищної рали Лубенського району Полтавської області від 08.02.2022 №10 ОСОБА_5 з 11.02.2022 звільнено з посади директора КП «Лазірки-Добробут».
Посадова інструкція директора КП «Лазірки-Добробут», відсутня.
Водночас, посадові обов`язки директора КП «Лазірки-Добробут» визначені у Статуті редакції 2021 року.
Відповідно до положень Статуту редакції 2021 року виконавчим органом Підприємства є Директор, який вирішує всі оперативні питання діяльності Підприємства. Директор розпоряджається майном Підприємства в межах своєї компетенції, приймає рішення з інших питань, пов`язаних з поточною діяльністю Підприємства, крім тих, що віднесені до компетенції Засновника.
Таким чином, директор КП «Лазірки-Добробут» ОСОБА_5 , відповідно до частини 3 статті 18 Кримінального кодексу України є службовою особою, тобто особою, яка постійно обіймає на підприємстві посаду, пов`язану з виконанням організаційно-розпорядчих та адміністративно-господарських функцій.
Статтею 13 Конституції України передбачено, що земля, її надра, атмосферне повітря, водні та інші природні ресурси, які знаходяться у межах території України, природні ресурси її континентального шельфу, виключної (морської) економічної зони є об`єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування у межах, визначених цією Конституцією.
Пунктом 7 ч. 1 ст. 44 Водного кодексу України передбачено, що водокористувачі зобов`язані здійснювати засобами вимірювальної техніки, у тому числі автоматизованими, облік забору та використання вод, контроль за якістю і кількістю скинутих у водні об`єкти зворотних вод і забруднюючих речовин та за якістю води водних об`єктів у контрольних створах, а також подавати відповідним органам звіти в порядку, визначеному цим Кодексом та іншими законодавчими актами.
Згідно з вимогами Порядку державного обліку артезіанських свердловин, облаштування їх засобами вимірювальної техніки об`єму видобутих підземних вод, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 963 від 08 жовтня 2012 року, водокористувачі облаштовують артезіанські свердловини засобами вимірювальної техніки, які відповідають вимогам законодавства про метрологію та метрологічну діяльність.
Відповідно до Порядку внесення відомостей про об`єм видобутих підземних вод водокористувачами до автоматизованої системи обліку видобутих підземних вод, затвердженого Наказом Міністерства екології та природних ресурсів України № 110 від 23.03.2016, автоматизована система обліку є комплексом програмно-технічних і телекомунікаційних засобів, що забезпечують збирання, оброблення, накопичення, проведення аналізу, збереження та відображення відомостей про об`єм видобутих підземних вод на підставі відомостей, що надійшли від Водокористувача. Водокористувач надає відомості із засобів вимірювання об`єму видобутих підземних вод (далі засоби вимірювання) або обладнання для автоматичної передачі даних (далі обладнання), підключених до автоматизованої системи обліку. Засоби вимірювання або обладнання встановлюються Водокористувачем на артезіанських свердловинах. Засіб вимірювання має забезпечувати облік об`єму видобутих підземних вод у безперервному режимі.
Встановлено, що на балансі КП «Лазірки-Добробут» перебуває 23 артезіанських свердловини, які є діючими. Журнали із обліку води не ведуться. Лічильники з обліку води на водних свердловинах відсутні.
Корисні копалини за своїм значенням поділяються на корисні копалини загальнодержавного і місцевого значення (ст. 6 Кодексу України про надра).
Згідно з «Переліком корисних копалин загальнодержавного значення», затвердженим постановою Кабінету Міністрів України № 827 від 12.12.1994, підземні води відносяться до категорії корисних копалин загальнодержавного значення.
Пунктом 9 ч. 1 ст. 44 Водного кодексу України передбачено, що водокористувачі зобов`язані здійснювати спеціальне водокористування лише за наявності дозволу.
Так, ОСОБА_5 , перебуваючи на посаді директора КП «Лазірки-Добробут» Новооржицької селищної ради Лубенського району Полтавської області, виконуючи організаційно-розпорядчі та адміністративно-господарські функції, тобто являючись службовою особою підприємства, у період часу з 01.08.2021 по 11.02.2022, діючи усупереч своїх повноважень, порушив встановлені правила використання надр та видобування корисних копалин загальнодержавного значення, за відсутності у підприємства виданого у встановленому законодавством порядку спеціального дозволу на користування надрами та дозволу на спеціальне водокористування щодо видобування підземних вод, не здійснивши облаштування артезіанських свердловин засобами вимірювальної техніки, тим самим не забезпечивши облік забору та використання вод, здійснив незаконне видобування із артезіанської свердловини №7, що розташована за адресою: Полтавська область, Лубенський район, Новооржицька ОТГ, с. Лазірки, вул. Медова; артезіанської свердловини №1254, що розташована за адресою: Полтавська область, Лубенський район, Новооржицька ОТГ, с. Лазірки, вул. Широка; артезіанської свердловини №1987, що розташована за адресою: Полтавська область, Лубенський район, Новооржицька ОТГ, с. Лазірки, вул. О. Кошового; артезіанських свердловин №1 та №2, що розташовані за адресою: Полтавська область, Лубенський район, с. Вишневе; артезіанської свердловини, що розташована за адресою: Полтавська область, Лубенський район, с. Духове, вул. Центральна, 1; артезіанської свердловини, що розташована за адресою: Полтавська область, Лубенський район, поблизу с. Тимки; артезіанської свердловини, що розташована за адресою: Полтавська область, Лубенський район, с. Козаче, вул. Миру; артезіанської свердловини, що розташована за адресою: Полтавська область, Лубенський район, с. Карпилівка, вул. Лісова; артезіанської свердловини, що розташована за адресою: Полтавська область, Лубенський район, с. Карпилівка, вул. Миру; артезіанської свердловини, що розташована за адресою: Полтавська область, Лубенський район, с. Черевки, вул. Мухівського; артезіанської свердловини, що розташована за адресою: Полтавська область, Лубенський район, с. Єнківці, вул. Вишнева; артезіанської свердловини, що розташована за адресою: Полтавська область, Лубенський район, с. Єнківці, вул. Молодіжна; артезіанської свердловини, що розташована за адресою: Полтавська область, Лубенський район, с. Несено-Іржавець; артезіанської свердловини, що розташована за адресою: Полтавська область, Лубенський район, с. Новоселівка, вул. Садова; артезіанської свердловини, що розташована за адресою: Полтавська область, Лубенський район, с. Вороненці, вул. Центральна; артезіанської свердловини, що розташована за адресою: Полтавська область, Лубенський район, с. Нове; артезіанської свердловини, що розташована за адресою: Полтавська область, Лубенський район, с. Духове, вул. Нова; артезіанської свердловини, що розташована за адресою: Полтавська область, Лубенський район, с. Приймівщина; артезіанської свердловини, що розташована за адресою: Полтавська область, Лубенський район, с. Хоружівка, вул. Центральна; артезіанської свердловини, що розташована за адресою: Полтавська область, Лубенський район, с. Хорошки, вул. Польова; підйому №1, що розташований за адресою: Полтавська область, Лубенський район, с. Новооржицьке, вул. Освітня, 1; підйому №2, що розташований за адресою: Полтавська область, Лубенський район, с. Новооржицьке, вул. Освітня, 1а, підземних вод, які є корисною копалиною загальнодержавного значення, у загальній кількості 30 987,9 м3, чим у відповідності до висновку комплексної судової інженерно-екологічної та економічної експертизи №399/400 від 30 червня 2025 року (далі висновок експертизи), спричинив державі шкоду внаслідок самовільного користування надрами на загальну суму 61 577 605,49 грн, а також шкоду внаслідок порушення законодавства про охорону та раціональне використання водних ресурсів на загальну суму 17 169,46 грн, чим спричинив тяжкі наслідки.
Водночас, відповідно до висновку експертизи, екологічна шкода, завдана в результаті видобування підземних вод із недотриманням вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища КП «Лазірки-Добробут», може полягати у виснаженні підземних вод та у вичерпанні запасів підземних вод.
В досліджуваному випадку видобування підземних вод КП «Лазірки-Добробут», дії службових (посадових) осіб КП «Лазірки-Добробут» не відповідали вимогам законодавства про охорону навколишнього природного середовища.
Дії та бездіяльність службових (посадових) осіб директора КП «Лазірки-Добробут» знаходяться з технічної точки зору у причинному зв`язку із недотриманням вимог законодавства про охорону навколишнього природного середовища в досліджуваному випадку видобування підземних вод КП «Лазірки-Добробут».
Внаслідок вчинення кримінального правопорушення, ОСОБА_5 завдано державі шкоду в розмірі 61 594 775 грн., що підтверджується висновком що підтверджується висновком комплексної комісійної судової інженерно-екологічної експертизи №399/400 від 30 червня 2025 року.
Статтею 127 КПК України передбачено, що шкода, завдана кримінальним правопорушенням або іншим суспільно-небезпечним діянням, може бути стягнута судовим рішенням за результатами розгляду цивільного позову в кримінальному провадженні.
Стаття 128 КПК України передбачає, що особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, має право під час кримінального провадження до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов до підозрюваного, обвинуваченого або до фізичної чи юридичної особи, яка за законом несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння.
Станом на цей час вирішується питання про заявлення до ОСОБА_5 цивільного позову в порядку ст. 128 КПК України.
Під час досудового розслідування у власності ОСОБА_5 іншого майна (в розумінні ч. 8 ст. 170 КПК України), встановлено не було.
В судовому засіданні слідча та прокурор клопотання підтримали на його задоволенні наполягають.
Власника майна та його представник адвокат ОСОБА_6 щодо клопотання заперечували, мотивуючи тим, що клопотання не мотивоване.
Слідчий суддя, розглянувши матеріали клопотання, заслухавши учасників процесу, прийшов до наступного висновку.
Відповідно до ч. 2 ст. 131 КПК України, одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є арешт майна.
Застосування заходів забезпечення кримінального провадження, зокрема і арешту майна, можливе за таких умов: існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням (ч. 3 ст. 132 КПК України).
Згідно ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.
У відповідності до п.4 ч. 2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди..
Згідно ч. 6 ст. 170 КПК України, у випадку передбаченому п. 4 ч. 2 цієї статті, тобто з метою відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.
Арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна (ч. 10 ст. 170 КПК України).
Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).
За версією слідства, внаслідок вчинення кримінального правопорушення, ОСОБА_5 завдано державі шкоду в розмірі 61 594 775 грн., що підтверджується висновком що підтверджується висновком комплексної комісійної судової інженерно-екологічної експертизи №399/400 від 30 червня 2025 року.
Наразі готується позов про стягнення цих коштів з підозрюваного в порядку ст.128 КПК України.
В зв`язку з цим з метою забезпечення можливого виконання рішення про стягнення коштів за згаданим цивільним позовом, прокурор вважає за необхідне накласти арешт на майно підозрюваного.
Слідчий суддя не погоджується з обґрунтованістю поданого клопотання.
Частиною першою статті 1177 ЦК України визначено, що шкода, завдана фізичній особі, яка потерпіла від кримінального правопорушення, відшкодовується відповідно до закону.
Відповідно до частини першої статті 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.
Юридична або фізична особа відшкодовує шкоду, завдану їхнім працівником під час виконання ним своїх трудових (службових) обов`язків (частина перша статті 1172 ЦК України).
Отже, шкода, завдана працівником під час виконання трудових обов`язків, має бути відшкодована юридичною особою, з якою заподіювач перебував у трудових відносинах.
Такі висновки були сформовані в постанові ККС ВС від 18.04.2018 року у справі № 542/684/16-ц.
Вирішуючи заявлене клопотання, слідчий суддя виходить з того, що наразі в межах кримінального провадження відсутній позов до підозрюваного про стягнення збитків. При цьому погоджується з позицією захисника про те, що потенційний позов, який описує прокурор в клопотанні про накладення арешту на майно, стосується вимоги, яка пред`являється до юридичної особи.
Таким чином, така вимога прокурора не вказує на необхідність втручання в право власності підозрюваного.
Враховуючи викладене, вважаю що клопотання слідчого задоволенню не підлягає.
Керуючись ст. ст.26, 98, 100, 110, 167, 170-174, 309, 395 КПК України, -
Ухвала слідчого судді може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Полтавського апеляційного суду прокурором, підозрюваним, захисником, законним представником, цивільним позивачем, та іншими заінтересованими особами, - протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особами, виклик яких не проводився, - у той самий строк після одержання ними копії ухвали слідчого судді.

Слідчий суддя

Лубенського міськрайонного суду ОСОБА_1