печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 травня 2025 року

Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Печерського районного суду м. Києва клопотання захисника підозрюваного ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про зміну запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000094 від 25.10.2017,

УСТАНОВИВ:

У провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_4 , в порядку частини першої статті 201 КПК України, в якому просить змінити підозрюваному ОСОБА_3 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, застосований щодо підозрюваного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 12.03.2025, на запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

У судове засідання захисник підозрюваного ОСОБА_3 адвокат ОСОБА_4 не з`явилася, про розгляд клопотання повідомлялася належним чином згідно з нормами частин першої, восьмої статті 135, частини першої статті 136 КПК України, заяви, клопотання не надходили, про причини неявки суду не повідомлено.

У судове засідання прокурор у кримінальному провадженні № 0000094 від 25.10.2017 не з`явився, про час та місце його проведення повідомлявся належним чином, про причини неявки суду не повідомлено, заяви або клопотання не надходили.

За вказаних обставин, слідчий суддя, з метою забезпечення дотримання розумних строків розгляду клопотання, визнав можливим його розгляд у відсутності захисника, підозрюваного та прокурора. При цьому, слідчий суддя врахував положення статей 22, 26, 201 КПК України.

Вивчивши клопотання, дослідивши матеріали провадження, слідчий суддя дійшов такого висновку.

Слідчим суддею встановлено, що Головним слідчим управлінням Державного бюро розслідувань, за процесуального керівництва прокурорів Офісу Генерального прокурора, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000094 від 25.10.2017 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 111. ч. 7 ст. 111-1, ч. ч. 1, 3 ст. 255, ч. ч. 1, 2 ст. 127. ч. 2 ст. 153, ч. 4 ст. 189. ч. ч. 1, 2 ст. 364, ч. ч. 1, 2 ст. 365, ч. 1 ст. 120, ст. 128. ч. 1 ст. 125 КК України.

Ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 12.03.2025 застосовано щодо підозрюваного ОСОБА_3 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до частини першої статті 201 КПК України підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

Відповідно до частини п`ятої статті 201 КПК України слідчий суддя, суд має право залишити без розгляду клопотання про зміну запобіжного заходу, подане раніше тридцяти днів з дня постановлення попередньої ухвали про застосування, зміну або відмову у зміні запобіжного заходу, якщо у ньому не зазначені нові обставини, які не розглядалися слідчим суддею, судом.

Відтак, виходячи зі змісту статті 201 КПК України підставою для зміни запобіжного заходу за клопотанням підозрюваного чи захисника є, в тому числі, наявність нових обставин, які не були предметом судового розгляду.

Водночас вказаними нормами законодавцем регламентовано порядок розгляду клопотання про зміну запобіжного заходу із врахуванням правил передбачених для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, для об`єктивного та повного, неупередженого вирішення заявлених вимог, що і є метою кримінального провадження. Важливою умовою під час розгляду є участь особи, за клопотанням якої здійснюється судове провадження, з метою доведення обставин, на які заявник вказує в клопотанні.

Частиною першою статті 193 КПК України передбачено, що розгляд клопотання про застосування запобіжного заходу здійснюється за участю прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, його захисника.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 № 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Листом Верховного Суду України від 25.01.2006 № 1-5/45 визначено критерії оцінювання розумності строку розгляду справи, якими серед іншого є складність справи та поведінка заявника.

Як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Поважними причинами неприбуття особи на виклик відповідно до статті 138 КПК України є обмеження свободи пересування внаслідок дії закону або судового рішення; обставини непереборної сили (епідемії, військові події, стихійні лиха або інші подібні обставини); відсутність особи у місці проживання протягом тривалого часу внаслідок відрядження, подорожі тощо; тяжка хвороба або перебування в закладі охорони здоров`я у зв`язку з лікуванням або вагітністю за умови неможливості тимчасово залишити цей заклад; смерть близьких родичів, членів сім`ї чи інших близьких осіб або серйозна загроза їхньому життю; несвоєчасне одержання повістки про виклик; інші обставини, які об`єктивно унеможливлюють з`явлення особи на виклик, що підлягає з`ясуванню у судовому засіданні. Неврахування таких обставин призводить до передчасності прийнятого рішення та можливого порушення законних прав та інтересів учасників розгляду.

Водночас особі, за клопотанням якої здійснюється розгляд провадження, процесуальним законодавством надаються не лише права, а й покладаються обов`язки. Відтак, підозрюваний та його захисник, будучи належним чином повідомленими про місце і час розгляду клопотання, у судове засідання не з`явились, заяви, клопотання не надходили, про причини неявки суду не повідомлено.

Сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав, у межах та у спосіб, передбачених КПК України.

Аналізуючи викладене, слідчий суддя дійшов висновку, що на час розгляду клопотання заявлені вимоги не підтримуються, оскільки сторона захисту у судове засідання не з`явилась.

Керуючись статтями 135, 136, 177, 178, 193, 194, 201, 309, 376 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання відмовити.

Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1