Справа № 456/2717/25
Провадження № 1-кс/456/642/2025
УХВАЛА

слідчого судді

21 травня 2025 року місто Стрий

Слідчий суддя Стрийського міськрайонного суду Львівської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання дізнавача СД Стрийського РУП ГУНП у Львівській області ОСОБА_3 про арешт майна в кримінальному провадженні,

встановив:

У провадженні СД Стрийського РУП ГУНП у Львівській області перебуває кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000152 від 20.05.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України.

20.05.2025 до Стрийського районного управління поліції надійшло телефонне повідомлення на лінію 102 від працівника ВКП Стрийського РУП ОСОБА_4 , про те, що 20.05.2025 о 13:00 год., в м. Стрий, по вул. Львівська, 83, під час проведення спільних профілактичних заходів, було зупинено гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , жителя АДРЕСА_1 , в останнього було виявлено та вилучено пакет із порошкоподібною речовиною білого кольору, яку зберігав для власного вживання, та попередньо придбав через Телеграм-канал «Coca- Cola» та мобільний телефон марки «Xiomi Redmi 10Рrо», у чохлі чорного кольору. 20.05.2025 року дізнавачем СД Стрийського РУП ГУ НП у Львівській області ОСОБА_3 було винесено постанову про визнання вилученого предмету - речовим доказом по кримінальному провадженні. На даний час виникла необхідність накласти на вилучене майно арешт у зв`язку з необхідністю надання вказаних речових доказів на експертне дослідження, а також для запобігання можливості його приховування, пошкодження, зникнення, втрати, знищення, використання, відчуження.

Прокурор та дізнавач в судове засідання не з?явились, однак в клопотанні вказали, щоб розгляд клопотання проводити за їхньої відсутності та таке задоволити.

Враховуючи вимоги ч.1 ст. 107 КПК України та зважаючи на відсутність клопотань від учасників процесуальної дії про застосування технічних засобів фіксування, тому фіксування розгляду поданого клопотання за допомогою технічного засобу не здійснюється.

Вивчивши аргументи, викладені в клопотанні та дослідивши долучені до нього матеріали, суд доходить такого висновку.

Як вбачається з витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, 20.05.2025 року до ЄРДР внесено відомості про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України 0000152).

Згідно з положеннями частини 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до пункту 1 частини 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно з вимогами частини 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

За змістом частини 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

З аналізу клопотання та долучених до нього матеріалів вбачається, що за результатами огляду предмету від 20.05.2025, було виявлено та вилучено: мобільний телефон марки «Xiomi Redmi 10Рrо», у чохлі чорного кольору, який добровільно видав працівникам поліції ОСОБА_5 , який визнано речовим доказом.

З системного аналізу статей 98 та 170 КПК України вбачається, що арешт може бути накладено виключно на майно, щодо якого особа наділена правом на відчуження, розпорядження та/або користування.

Суд враховує те, що слідчим належним чином обґрунтована правова підстава для арешту майна, дане майно може бути використане як доказ у кримінальному провадженні, матеріали клопотання свідчать про наявну обґрунтовану підозру у вчиненні суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність.

З огляду на викладене та зважаючи на те, що арешт зазначеного в клопотанні майна є необхідним для досягнення його завдання та мети застосування, а саме: запобігання можливості приховування, пошкодження, знищення, перетворення, відчуження вказаного майна, а також збереження цього майна, яке, у визначеному законом порядку, визнано речовими доказами, тому суд доходить до переконання, що клопотання підлягає до задоволення.

Керуючись статтями 98, 170, 172, 173, 372 КПК України слідчий суддя,

постановив:

Клопотання дізнавача СД Стрийського РУП ГУНП у Львівській області ОСОБА_3 - задоволити.

Накласти арешт, з метою забезпечення збереження речових доказів у кримінальному провадженні, а саме на: телефон марки «Xiomi Redmi 10Рrо», у чохлі чорного кольору, який упаковано, в пакет Національна поліція України CRI 1104158, який виданий гр. ОСОБА_6 20.05.2025.

Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню визначеною в ст.175 КПК України стороною кримінального провадження.

Копію ухвали вручити слідчому та особі, щодо майна якої вирішено питання про арешт.

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги.

Слідчий суддя ОСОБА_1