Справа №766/1473/24
н/п 1-кп/766/1198/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08.05.2025 року Херсонський міський суд Херсонської області в складі:

головуючого судді: ОСОБА_1 ,

за участю секретаря: ОСОБА_2 ,

прокурора: ОСОБА_3 ,

захисника: адвоката ОСОБА_4 ,

обвинуваченого: ОСОБА_5 ,

під час розгляду кримінального провадження, внесеного до Єдиного Реєстру досудових розслідувань 10.12.2023 року за №0002283 за обвинуваченням: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 286-1, ч. 1 ст. 135 КК України,-

встановив:

31.01.2024 року до Херсонського міського суду Херсонської області надійшов обвинувальний акт по кримінальному провадженню внесеного до Єдиного Реєстру досудових розслідувань 10.12.2023 року за №0002283 за обвинуваченням: ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 286-1, ч. 1 ст. 135 КК України.

В судовому засіданні прокурором заявлено клопотання про обрання щодо обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Просив суд звернути увагу на ту обставину, що обвинувачений неодноразово не з`являвся до судового засідання, будучи належним чином повідомленим про розгляд справи, його оголошено у розшук. Зазначив, що наявні ризики, які дають підстави вважати, що обвинувачений може здійснювати дії, передбачені п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: переховуватися від суду, оскільки обвинувачений оголошувався у розшук, в судові засідання неодноразова не з`являвся.

Обвинувачений та захисник заперечували щодо задоволення зазначеного клопотання.

Заслухавши думки учасників процесу, вивчивши матеріали кримінального провадження, суд, враховуючи характер інкримінованого обвинуваченому кримінального правопорушення, мету і підстави застосування запобіжних заходів, визначені ст. 177 КПК України, дійшов висновку про необхідність обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо обвинуваченого виходячи з такого.

Згідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки;

Згідно з обвинувальним актом ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч. 1 ст. 286-1, ч. 1 ст. 135 КК України.

Крім того ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину, а саме: Другим слідчим відділом (з дислокацією у м.Херсоні) ТУ ДБР, розташованого у місті Мелітополі за фактом неприбуття ОСОБА_5 20.04.2024 року до місця несення військової служби з лікувального закладу, 30.05.2024 року розпочато досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000670 за ч. 5 ст. 407 КК України.

Європейський Суд з прав людини (далі ЄСПЛ) у своїй прецедентній практиці вказує на те, що в розумінні Конвенції є обґрунтованою підозрою. Зокрема, для обґрунтованої підозри повинні бути факти або інформація, які б переконали неупередженого спостерігача в тому, що ця особа, можливо, вчинила злочин (п. 175, справа «Нечипорук і Йонкало проти України»; п. 32, справа «Fox, CampbellandHartley v. the UK»; п. 88, справа «IglarMammadov v. Azerbaijan»; п. 42 «Котій проти України»; п. 51, справа «Erdagos v. Turkey»; п. 48 «Cebotari v. Moldova»).

Суд враховує, що для вирішення питання щодо можливої причетності обвинуваченого до вчинення інкримінованих йому кримінальних правопорушень здійснюється саме на виконання вимог п. п. 1, 2 ч.1 ст. 91 КПК України, якою визначено, що у кримінальному провадженні підлягають доказуванню: 1) подія кримінального правопорушення (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення кримінального правопорушення); 2) винуватість обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, форма вини, мотив і мета вчинення кримінального правопорушення.

При цьому ч. 1ст. 94 КПК визначено, що слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Таким чином, вирішення питання щодо обґрунтованості підозри обвинуваченого потребує дослідження доказів у їх сукупності. На даний час з`ясування обставин справи та перевірка їх доказами хоча і не розпочато судом, проте направлений до суду обвинувальний акт, який свідчать про вагомість зібраних під час досудового розслідування доказів, які можуть свідчити про причетність ОСОБА_5 до вчинення інкримінованих йому протиправних дій.

При вирішенні питання щодо наявності ризиків, передбачених частиною першою статті 177 КПК, суд враховує, що ЄСПЛ звернуто увагу на те, що ризик того, що обвинувачений може переховуватися, не може оцінюватися виключно на підставі ступеня тяжкості можливого покарання; він має оцінюватися з урахуванням ряду інших відповідних факторів, які можуть або підтвердити існування небезпеки переховування, або довести, що така можливість є настільки незначною, що може не виправдати досудове тримання під вартою (п. 21, справа «Подвезько проти України»).

Обвинувачений на неодноразові виклики у судові засідання: не з`явився, про причину свого неприбуття не повідомив.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 04.02.2025 року щодо обвинуваченого застосовано привід в судове засідання.

Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 22.04.2025 року розгляд кримінального провадження №766/1473/24 за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 286-1, ч. 1 ст. 135 КК України зупинено та оголошено у розшук обвинуваченого з метою приводу для розгляду питання щодо обрання запобіжного заходу у вигляді «тримання під вартою».

08.05.2025 року на виконання ухвали суду про розшук, обвинуваченого ОСОБА_5 було доставлено до Херсонського міського суду Херсонської області.

Згідно з висновком, який міститься в постанові Верховного Суду України від 19.03.2015 (справа №5-1кс15), під ухиленням від слідства або суду з погляду застосування ст. 49 КК України слід розуміти будь-які умисні дії, вчинені певною особою з метою уникнути кримінальної відповідальності за вчинений злочин, що змушує правоохоронні органи вживати заходів, спрямованих на розшук і затримання правопорушника (нез`явлення без поважних причин за викликом до слідчого або суду, недотримання умов запобіжного заходу, зміна документів, які посвідчують особу, зміна зовнішності, перехід на нелегальне становище, перебування в тайнику, імітація своєї смерті тощо).

Оцінюючи наявність ризиків, які можуть стати підставою для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 визначених ч. 1 ст. 177 КПК України, суд враховує можливість обвинуваченого переховуватись від суду (для участі в судові засідання неодноразово не з`являвся, ухилявся від виконання ухвал суду про привід, був оголошений у розшук через систематичні неявки до суду).

Також при вирішенні питання суд бере до уваги у сукупності обставини, які передбачені ст. 178 КПК України, а саме: тяжкість покарання, яке може бути застосоване до обвинуваченого у разі доведення обсягу обвинувачення під час судового розгляду; судом також враховуються вік та стан здоров`я обвинуваченого, які не перешкоджають утриманню в умовах ізоляції від суспільства, оскільки даних на підтвердження неможливості утримання обвинуваченого під вартою до суду не надходило, що дає можливість зробити висновок про те, що стан здоров`я не перешкоджає перебуванню у місцях попереднього ув`язнення.

Для запобігання встановленим ризикам суд вважає необхідним застосувати відносно обвинуваченого запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Інший, більш м`який запобіжний захід, на погляд суду, не зможе запобігти вищезазначеному ризику та забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого з огляду на вказані обставини.

Враховуючи викладене, суд вважає за доцільне, з метою забезпечення кримінального провадження, попередження переховування ОСОБА_5 від суду, з метою недопущення розумних строків розгляду кримінального провадження, перепоною для чого були неявки обвинуваченого до суду, клопотання прокурора слід задовольнити та застосувати до обвинуваченого запобіжний захід саме у вигляді тримання під вартою.

Разом з тим, зі змісту ч. 3 ст. 183 КПК України випливає, що слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування (п. 1 ч. 4 ст. 183 КПК України).

При обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд вважає за необхідне встановити заставу в розмірі у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, в сумі 60 560 гривень.

У разі внесення застави слід зобов`язати ОСОБА_5 прибувати за кожною вимогою до суду, та покласти на нього обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме: не відлучатись із населеного пункту, в якому проживає ОСОБА_5 без дозволу суду; повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; утримуватися від спілкування з потерпілою ОСОБА_6 , свідками у даному кримінальному провадженні ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 ; прибувати до суду за першою вимогою.

Керуючись ст.ст.131, 132, 176-178, 183, 184,194, 331,КПК України, суд, -

постановив:

Клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу щодо ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у вигляді «тримання під вартою» - задовольнити.

Обрати відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під варту, строком до 06.07.2025 року включно.

Визначити заставу у розмірі у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 60 560 гривень.

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу на рахунок ТУ ДСА України в Херсонській області, призначенням платежу: застава за обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , по справі №766/1473/24.

Обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави.

У разі внесення застави покласти на ОСОБА_5 , 15.07.1989 року обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме:

- не відлучатись із населеного пункту, в якому проживає ОСОБА_5 без дозволу суду;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- утримуватися від спілкування з потерпілою ОСОБА_6 , свідками у даному кримінальному провадженні ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 ;

- прибувати до суду за першою вимогою.

У разі внесення застави та з моменту звільнення обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, обвинувачений зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Ухвала в частині обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під варту може бути оскаржена безпосередньо до Херсонського апеляційного суду протягом 5 днів дня її проголошення.

Повний текст ухвали буде оголошено 12.05.2025 року о 08 год. 30 хв.

СуддяОСОБА_1