Справа № 635/5935/25
Провадження № 1-кс/635/1302/2025
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 липня 2025 року смт Покотилівка Харківського району Харківської області

слідчий суддя Харківського районного суду Харківської області ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 , за матеріалами досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000233 від 28.07.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України, про арешт майна

ВСТАНОВИВ:

30.07.2025 після усунення недоліків до Харківського районного суду Харківської області надійшло клопотання прокурора Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 , за матеріалами досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000233 від 28.07.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України, про арешт майна, в якому прокурор просила накласти арешт із забороною відчуження, користування та розпорядження майном, а саме: водійське посвідчення НОМЕР_1 на ім?я ОСОБА_4 , яке було вилучено в ході огляду місця події 28.07.2025 за адресою: АДРЕСА_1 .

В обґрунтування клопотання прокурор посилається на те, що 28.07.2025 до ЧЧ ВП№3 ХРУП№1 надійшло повідомлення від співробітника поліції про те, що під час зупинки автомобіля "MERCEDES" Спрінтер з номерним знаком НОМЕР_2 у водія гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , було виявлено водійське посвідчення з ознаками підробки.

Вказаний факт внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за N?0000233 від 28.07.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.358 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що 28.07.2025 до ЧЧ ВП№3 ХРУП№1 надійшло повідомлення від співробітника поліції про те, що під час зупинки автомобіля "MERCEDES" Спрінтер з номерним знаком НОМЕР_2 у водія гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 було виявлено водійське посвідчення з ознаками підробки.

Дізнавачем СД відділу поліції N? 3 Харківського РУП N? 1 ГУНП в Харківській області 28.07.2025 в період часу з 12:09 до 12:36 за адресою: АДРЕСА_1 , оглянуто та вилучено водійське посвідчення НОМЕР_1 на ім?я ОСОБА_4 , яке поміщено до спеціального паперового конверту.

Відібрано пояснення від ОСОБА_4 , який повідомив, що отримав дане водійське посвідчення в м.Одеса, після того як на фірмі, де він працював потрібна була категорія «С», та керівництво фірми допомагало йому отримати дане водійське посвідчення. Про те, що в даному посвідченні вбачаються ознаки підробки, останній не знав.

Постановою дізнавача СД ВП № 3 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області від 28.07.2025 вилучені предмети, а саме водійське посвідчення НОМЕР_1 на ім?я ОСОБА_4 , визнані речовими доказами у кримінальному провадженні.

Вилучені речі можуть в подальшому мати доказове значення за кримінальним провадженням, що сприятиме розкриттю вказаного кримінального правопорушення та притягнення винних осіб до кримінальної відповідальності, а також для встановлення істини під час досудового розслідування.

Прокурор в судове засідання не з`явилась, надала заяву про розгляд клопотання за її відсутності, просила задовольнити.

Користувач майна ОСОБА_4 про розгляд клопотання повідомлений у встановленому законом порядку, в судове засідання не з`явився, заяв не надав.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Оскільки учасники кримінального провадження у судове засідання не з`явились, відповідно до ч.4 ст. 107 КПК України фіксування судового засідання за допомогою технічних засобів не здійснювалося.

Вивчивши надані документи та матеріали, якими обґрунтоване клопотання, а також витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання, слідчий суддя зазначає про таке.

Судом встановлено, що в провадженні СД ВП № 3 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000233 від 28.07.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України.

В ході огляду місця події 28.07.2025 в період часу з 12:09 до 12:36 за адресою: АДРЕСА_1 , вилучено, водійське посвідчення НОМЕР_1 на ім?я ОСОБА_4 , яке поміщено до спеціального паперового конверту.

Постановою дізнавача СД ВП № 3 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області ОСОБА_5 від 28.07.2025 посвідчення водія серії НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_4 визнано речовим доказом.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Пунктом 2 частини 1 статті 170 КПК України визначено, що завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно ч.2 ст.170 КПК України, арешт майна допускається, зокрема, з метою забезпечення збереження речових доказів (пункт 1).

Відповідно ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п.1 ч.2 ст.170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК, а саме є матеріальними об`єктами, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ст. 91 КПК України зазначене в клопотанні майно, має важливе доказове значення в рамках даного кримінального провадження.

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Статтею 84 КПК України передбачено, що доказами у кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню. Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.

При вирішенні питання про арешт майна суд враховує правову підставу для арешту майна, а також наслідки арешту майна, якими є фактичне позбавлення осіб можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Враховуючи викладене, з метою забезпечення виконання завдань кримінального провадження щодо швидкого, повного та неупередженого розслідування, суд вважає необхідним клопотання задовольнити та накласти арешт на вищевказані речі та майно.

Відповідно до положень ч.2 ст.100 КПК України, зберігання речових доказів здійснюється стороною обвинувачення в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Керуючись ст. ст. 131, 170-175 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 , за матеріалами досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000233 від 28.07.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт із забороною відчуження, користування та розпорядження на майно, а саме: водійське посвідчення НОМЕР_1 на ім?я ОСОБА_4 , яке було вилучено в ході огляду місця події 28.05.2025 за адресою: Харківська область, Харківський район, с.Селекційне, вул.Дніпровська 302.

Роз`яснити, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час її постановлення, в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1