Подільський районний суд міста Києва
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 липня 2025 року слідчий суддя Подільського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000553 від 22.07.2025, за ознаками вчинення кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

Прокурор Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 звернулась до слідчого судді із клопотанням про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000553 від 22.07.2025, за ознаками вчинення кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, яке вилучено у ході проведення особистого обшуку ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Клопотання мотивоване тим, що ВД Подільського УП ГУНП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000553 від 22.07.2025, за ознаками вчинення кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 22.07.2025 року за адресою: м. Київ, вул. Боричив Тік, буд. 9-А, працівниками поліції зупинено ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у якого виявлено та вилучено: кристалічну речовину білого кольору та мобільний телефон марки «ZTL», модель «Blade А5 2019», в якому міститься ймовірно інформація щодо придбання психотропної речовини, який поміщено до спеціального пакету №ICR 0111734, на який нанесено пояснювальний напис, підписи учасників.

22.07.2025 року ст. дізнавачем ВД Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_5 винесено постанову про визнання мобільного телефону марки «ZTL», модель «Blade А5 2019» речовим доказом.

23.07.2025 року, в ході складання протоколу огляду мобільного телефону марки «ZTL», ІМЕІ: НОМЕР_1 , ІМЕІ2: НОМЕР_2 було встановлено, що вказаний мобільний телефон міг використовуватися під час вчинення кримінального проступку, в якому підозрюється ОСОБА_4 .

Посилаючись на те, що в органу досудового розслідування є підстави вважати, що вилучені речі є матеріальними об`єктами, які зберегли на собі сліди кримінального проступку та можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, прокурор скерував клопотання про арешт майна як речових доказів.

В судове засідання прокурор не з`явилась, подала заяву про розгляд клопотання без її участі та зазначила, що просить клопотання задовольнити.

Представник власника майна, будучи належним чином повідомленим про розгляд клопотання, в судове засідання не з`явився.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов таких висновків.

У провадженні ВД Подільського УП ГУНП у м. Києві перебуває кримінальне провадження №0000553 від 22.07.2025, за ознаками вчинення кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України.

Процесуальне керівництво досудовим розслідуванням у кримінальному провадженні здійснює Подільська окружна прокуратура міста Києва.

22.07.2025 року затримано ОСОБА_4 та проведено особистий обшук, в ході якого виявлено та вилучено: кристалічну речовину білого кольору та мобільний телефон марки «ZTL», модель «Blade А5 2019».

Постановою дізнавача ВД Подільського УП ГУНП у м. Києві від 22.07.2025 р. мобільний телефон марки марки «ZTL», ІМЕІ: НОМЕР_1 , ІМЕІ2: НОМЕР_2 визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

Відповідно до ч.2 ст. 131 КПК України арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження.

Згідно з ч. 1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Метою арешту, згідно з положеннями ч. 2 ст. 170 КПК, є забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Матеріали клопотання свідчать про наявність достатніх підстав вважати, що майно, на арешті якого наполягає сторона обвинувачення, відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу, оскільки є об`єктом матеріального світу, яке ймовірно має сліди вчиненого кримінального правопорушення, має відношення до кримінального провадження, і може бути використане як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження та для ефективного розслідування орган досудового розслідування має потребу у збереженні вказаного майна до встановлення фактичних обставин вчинення кримінального правопорушення.

За таких обставин, зважаючи на доведеність існування ризиків, передбачених абз. 2 ч. 1 ст. 170 КПК України, наявні підстави для накладення арешту на перелічене вище майно з метою забезпечення збереження речових доказів, дієвості та об`єктивності досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні та виконання завдань кримінального провадження, передбачених ст. 2 КПК України.

Доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, слідчим суддею не встановлено.

На підставі викладеного, керуючись ст. 98, 170, 172-174, 309, 372, 392 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000553 від 22.07.2025, за ознаками вчинення кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України - задовольнити.

Накласти арешт на вилучене майно, а саме: мобільний телефон марки «ZTL», модель «Blade А5 2019», який вилучений 22.07.2025 у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , із встановленням заборони його використання та відчуження.

Ухвала про арешт майна, у відповідності до вимог ст. 175 КПК України, виконується негайно слідчим, прокурором.

Копію ухвали не пізніше наступного робочого дня після її постановлення надіслати слідчому, прокурору, особі, щодо майна якої вирішується питання про арешт.

Роз`яснити, що згідно із частинами 1-2статті 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1