Справа № 521/6823/25
Номер провадження:1-кс/521/1704/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 квітня 2025 року м. Одеса

Слідчий суддя Малиновського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3 ,

слідчого ОСОБА_4 ,

підозрюваного ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ відділу поліції №1 ОРУП №1 ГУНП в Одеській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 , погоджене з прокурором Малиновської окружної прокуратури міста Одеси ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця м. Одеса, маючого середню освіту, офіційно не працевлаштованого, неодруженого, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного в кримінальному провадженні за № 0000661, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 24.04.2025 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

Слідчий слідчого відділення відділу поліції № 1 Одеського районного управління поліції № 1 Головного управління Національної поліції в Одеській області старший лейтенант поліції ОСОБА_4 , звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,, який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України.

Клопотання обґрунтовано тим, що ОСОБА_5 у невстановленому досудовим розслідуванням місці, час та від невстановленої особи, отримав у додатку ТОВ «Нова Пошта» повідомлення на мобільний термінал марки «POCO», моделі X7PRO, X7Pro IMEI НОМЕР_1 IMEI НОМЕР_2 , із номером експрес накладної № 0724, сформованої на ім`я ОСОБА_7 та номером отримувача НОМЕР_3 , яким користувався ОСОБА_5 , на отримання посилки у поштоматі № 30629, за адресою: м. Одеса, вул. Івана та Юрія Лип, 58/1.

В подальшому, ОСОБА_5 24.04.2025 орієнтовно о 14 год. 25 хв. підійшов до поштомату № 30629, який знаходиться за адресою: м. Одеса, вул. Івана та Юрія Лип, 58/1, де отримав посилку, у якій розміщувались наркотичні засоби, що знаходяться в незаконному обігу, після чого почав незаконно зберігати їх при собі.

Надалі, ОСОБА_5 24.04.2025 орієнтовно о 14 год. 30 хв. відійшов від вищевказаного поштомату, утримуючи при собі отриману посилку, де на тротуарі неподалік вказаного поштомату, був зупинений працівниками поліції, та під час розмови з якими останні встановили, що ОСОБА_5 може зберігати наркотичні засоби в вищезазначеній посилці, з метою подальшого незаконного збуту.

Цього ж дня, у період часу з 11 год. 05 хв. до 11 год. 36 хв., співробітниками відділу поліції № 1 Одеського районного управління поліції № 1 ГУНП в Одеській області за адресою: м. Одеса, вул. Івана та Юрія Лип, 58/1, складено протокол затримання в ході проведення якого у посилці, яку отримав ОСОБА_5 у поштоматі № 30629, за адресою: м. Одеса, вул. Івана та Юрія Лип, 58/1, виявлено та вилучено 3 шматки паперу, які розділені на 60 квадратів. При проведенні експрес тесту IDenta LOT 9023224AT EXP 09/2027 встановлено, що вилучені шматки паперу містять наркотичний засіб - кокаїн, який ОСОБА_5 отримав від невстановленої особи та зберігав при собі з метою подальшого збуту.

Того ж дня, в період часу з 20 годин 50 хвилин по 21 годину 45 хвилин проведено невідкладний обшук за місцем проживання та реєстрації ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 АДРЕСА_1 під час якого виявлено та вилучено: 8 прозорих zip-пакетів з рослинами, які поміщено в сейф пакет NPU2059153; прозорий пакет з порошкоподібною речовиною жовтого кольору, який поміщено до сейф пакету PSP2188039; 4 zip-пакета з кристалічною речовиною, який поміщено до сейф пакету RIC2017429; два прозорих пакета з кристалічною речовиною коричневого кольору, які поміщено до сейф пакета WAR2069801; прозорий пакет з речовиною кристалічного походження (рожевого кольору), який поміщено в сейф пакет WAR2069802; речовина рослинного походження зелено-коричневого кольору, яку поміщено до сейф пакету NPU207198; два zip пакети з пігулками фіолетового та бірюзового кольору, які поміщено в сейф пакет WAR2069800; 3 металевих настільних ваги, які поміщено до сейф пакета WAR2069798; прозорі (порожні) пакети в невідомій кількості, які поміщено до сейф пакета NPU2059152; прозорий пакет з речовиною кристалічного походження бірюзового кольору, який поміщено в сейф пакет NPU2033664; липка стрічка чорного кольору в кількості 7 штук, які поміщено до сейф пакету RAW027741.

Таким чином, ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України, а саме у незаконному придбанні та зберіганні наркотичного засобу, з метою збуту.

Підозра по відношенню до ОСОБА_5 повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні належними та допустимими доказами у їх сукупності, а саме: протоколом обшуку в ході якого вилучено речові докази; протоколом затримання ОСОБА_5 у порядку ст. 208 КПК України; протоколом огляду предмету.

Посилання на один, або кілька ризиків, зазначених у ст.177 КПК України, та виклад обставин, на підставі яких слідчий, прокурор дійшов висновку про наявність одного або кількох ризиків, зазначених у його клопотанні і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання покладених на підозрюваного ОСОБА_5 процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватись від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та вчинити інше кримінальне правопорушення.

На наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України (переховуватися від органів досудового розслідування та суду) вказує те, що кримінальне правопорушення, у якому підозрюється ОСОБА_5 відповідно до ст. 12 КК України, віднесено до категорій тяжких злочинів, за вчинення якого, у разі визнання судом його винним, йому загрожує безальтернативне позбавленням волі на строк від чотирьох до восьми років з конфіскацію майна.

З метою ухилення від кримінальної відповідальності за вчинений злочин, перебуваючи на волі останній матиме можливість незаконно впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні, тобто існує ризик, передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

На наявність ризику, передбаченого п.4 ч.1 ст. 177 КПК України вказує те, що не встановлено всіх осіб причетних до даного кримінального правопорушення, зокрема хто є постачальником наркотичного засобу, хто є замовником, а також не встановлено всіх співучасників, тому перебуваючи під запобіжним заходом, не пов`язаним з триманням під вартою, останній може перешкоджати кримінальному провадженню шляхом повідомлення вищезазначеним фігурантів про хід, форми та методи досудового розслідування, що негативно вплине на досудове розслідування, призведе до ухилення винних осіб від кримінальної відповідальності.

На наявність ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України (вчинити інше кримінальне правопорушення) вказує те, що ОСОБА_5 офіційно не працевлаштований, отримує дохід у зв`язку з своєю протиправною діяльністю, а саме збуту заборонених наркотичних засобів.

Також, обрання ОСОБА_5 запобіжного заходу, не пов`язаного з позбавленням волі, не забезпечить виконання ним як підозрюваним, покладених на нього відповідно до ст. 42 Кримінального процесуального кодексу процесуальних обов`язків, та матиме змогу вчиняти інші злочини.

Так, виходячи з характеру та обставин інкримінованого злочину, беручи до уваги особу підозрюваного, можна дійти висновку про те, що у разі застосування менш суворого запобіжного заходу буде неможливо запобігти вищевказаним ризикам та забезпечити виконання підозрюваним своїх обов`язків.

Таким чином, лише запобіжний захід у вигляді тримання під вартою зможе гарантувати належне виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків та перешкодити ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

У зазначеному випадку метою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 є забезпечення виконання ним як підозрюваним, покладених на нього відповідно до ст. 42 Кримінального процесуального кодексу процесуальних обов`язків, а саме: прибувати за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду; підкорятися законним вимогам та розпорядженням слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, а також запобігти спробам:

- переховуватися від органу досудового розслідування та суду;

- вчинити інше кримінальне правопорушення;

- незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні;

- перешкоджати кримінальному провадженню іншим шляхом.

Проаналізувавши всі наявні ризики, у органу досудового розслідування є всі підстави вважати, що саме на обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заслуговує підозрюваний ОСОБА_5 .

Також, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, слід врахувати такі обставини:

- ОСОБА_5 може вчинити нове кримінальне правопорушення;

- ОСОБА_5 за вчинення злочину, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України, загрожує покарання у виді позбавлення волі строком від 4 до 8 років з конфіскацією майна.

- у ОСОБА_5 відсутнє місце роботи та навчання;

- ОСОБА_5 не являється, особою, яка постраждала від наслідків катастрофи на Чорнобилькій АЕС, не страждає будь-якими тяжкими захворюваннями;

- ОСОБА_5 є повнолітньою, дієздатною, працездатною особою, не похилого віку;

- будь-які можливості для звільнення ОСОБА_5 від кримінальної відповідальності або кримінального покарання на даній стадії кримінального провадження не встановлені.

Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Згідно п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

При вирішенні питання, щодо обрання запобіжного заходу також враховано, що у практиці ЄСПЛ визначено, що існування обґрунтованої підозри щодо вчинення особою тяжкого злочину на початковому етапі розслідування виправдовує тримання під вартою.

Все вищевикладене в сукупності свідчить, що обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під варту підозрюваного та обмеження його конституційних прав, у нашому випадку, є виправданим з точки зору відповідного суспільного інтересу, що значно переважає інтереси однієї людини, і таким, що відповідає практиці ЄСПЛ.

Прокурор підтримав клопотання в повному обсязі, вважає мету і підстави затримання обґрунтованими.

Захисник заперечував, щодо клопотання прокурора, зазначив, що ризики на які покладається прокурор є необґрунтованими, просив застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту за місцем фактичного проживання, яке збігається з місцем реєстрації. В разі обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, просив обрати заставу у розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки враховуючи майновий стан підозрюваного, офіційно не працевлаштований, тому саме такий розмір застави буде помірним для нього.

Підозрюваний ОСОБА_5 підтримав захисника. Додатково пояснив суду, що він щиро кається.

Вивчивши клопотання та матеріали які обґрунтовують доводи клопотання, вислухавши думку учасників кримінального провадження, слідчий суддя вважає, що клопотання слідчого необхідно задовольнити з наступних підстав.

Відповідно до ст.198 КПК України, висловлені в ухвалі слідчого судді, за результатом розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду. Тобто, у положеннях даної статті наголошується на тому, що у разі застосування до підозрюваного запобіжного заходу, вина особи не є ще доказаною.

Відповідно до положень ч.1 ст.94 КПК України слідчий суддя, суд під час здійснення кримінального провадження, й зокрема під час вирішення питання про застосування запобіжного заходу оцінюють докази з точки зору належності, допустимості, достовірності та достатності.

Відповідно до ч.1 ст.62 Конституції України особа вважається невинуватою у вчиненні злочину доки її вину не буде доведено в законному порядку і встановлено обвинувальним вироком суду. Під час обрання запобіжного заходу суд не повинен досліджувати питання доведеності вини підозрюваного, обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення. Крім того, слідчий суддя в ухвалі про застосування запобіжного заходу не повинен обґрунтовувати вину особи, оскільки на вимогу п.1ч.1 ст.178 КПК України він лише оцінює вагомість доказів, або їх достатність, переконливість. У такому випадку, слідчий суддя, вирішуючи питання про обрання запобіжного заходу, встановлює достатньо чи недостатньо доказів, наданих стороною обвинувачення щоб вважати, що особа вчинила кримінальне правопорушення. Досліджувати сутність доказів, викладених у клопотанні про застосування запобіжних заходів, або сутність доказів наданих стороною захисту, слідчий суддя не повинен. Фактично слідчий суддя перевіряє кількісну складову, а не якісну.

Слідчий суддя вважає, що застосування запобіжного заходу для підозрюваного ОСОБА_5 , у вигляді тримання під вартою, буде достатнім, необхідним для належної поведінки підозрюваного і таким, що зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, оскільки підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу під час розгляду клопотання слідчим суддею не встановлено.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Оцінюючи ризики, на які посилається слідчий у своєму клопотанні, слідчий суддя вважає доведеними ризик переховування підозрюваного ОСОБА_5 від органів досудового розслідування та суду, оскільки останній підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, покарання за який передбачено у вигляді позбавлення волі на строк від чотирьох до восьми років з конфіскацією майна. Зазначена обставина сама по собі може бути мотивом та підставою для підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування чи суду.

Це твердження узгоджується із позицією Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії», в якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування. Серйозність покарання є релевантною обставиною в оцінці ризику того, що підозрюваний може втекти.

Крім того, підозрюваний ОСОБА_5 , перебуваючи на волі, зможе впливати на свідків у цьому кримінальному провадженні, схиляючи їх до викривлення показань, тобто існує ризик, передбачений п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Ризик, передбачений п. 4 ч. 1 ст. 177 КПК України, підтверджується тим, що підозрюваний ОСОБА_5 залишаючись на волі має можливість вчинити інше кримінальне правопорушення, а також підозрюваний маже перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

На наявність ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України (вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється), вказує той факт, що підозрюваний ОСОБА_5 офіційно не працевлаштований, тобто не має засобів для існування окрім протиправної діяльності.

Так, ризик переховування від органу досудового розслідування та суду підтверджується обставинами які встановлені в судовому засіданні, та яким слідчий суддя надає оцінку з урахуванням вимог ст. 178 КПК України, а саме вік підозрюваного - 24 роки та стан здоров`я підозрюваного відсутність скарг; майновий стан підозрюваного, який офіційно не працевлаштований.

Стороною захисту було надано суду документи на підтвердження своєї позиції, а саме характеристики на ОСОБА_5 з спеціалізованої школи з № 69 в якій навчався підозрюваний, та з житлово-будівельного кооперативу, які є позитивними.

Слідчий суддя вважає, що застосування запобіжного заходу для підозрюваного ОСОБА_5 буде достатнім, необхідним для належної поведінки підозрюваного і таким, що зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, оскільки підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу під час розгляду клопотання слідчим суддею не встановлено.

Обставин, які є перешкодою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, передбачених ч.2 ст. 183 КПК України судом не встановлено.

Вирішуючи питання щодо застосування запобіжних заходів не пов`язаних з триманням під вартою суд вважає, що вони не забезпечать виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Відповідно до ч.3 ст. 5 Конвенції звільнення особи може бути обумовлене гарантіями з`явитися на судове засідання, проте сторона захисту не надала таких гарантій.

Враховуючи положення ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України з урахуванням ч.4 ст. 182 КПК України.

Визначаючи розмір застави слідчий суддя враховує вимоги ч.4 ст. 182 КПК України. При встановлені розміру застави слідчий суддя враховує обставин кримінального правопорушення майновий стан підозрюваного, який офіційно не працевлаштований, та доведені ризики, які передбачені ст. 177 КПК України. При цьому розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Таким чином, достатнім розміром застави для ОСОБА_5 , який буде гарантувати виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України є 80 (вісімдесят) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При встановлені процесуальних обов`язків, які необхідно покласти на підозрюваного, слідчий суддя бере до уваги ч.5 ст. 194 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 40, 131, 132, 176-178, 183, 193, 194 КПК України, слідчий суддя-

У Х В А Л И Л А :

Клопотання слідчого СВ відділу поліції №1 ОРУП №1 ГУНП в Одеській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_4 , погоджене з прокурором Малиновської окружної прокуратури міста Одеси ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі «Одеський слідчий ізолятор» строком на 60 днів, а саме з 24.04.2025 року по 22.06.2025 року включно.

Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України, у розмірі 80 (вісімдесят) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 242 240 (двісті сорок дві тисячі двісті сорок) гривень, яку дозволити внести на депозитний рахунок, призначення платежу - застава за ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу. Підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави.

У разі внесення застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:

1) прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді;

2) не відлучатися з населеного пункту в якому проживає, без дозволу слідчого, прокурора;

3) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання або місця роботи;

4) утримуватися від спілкування зі свідками, іншими особами з приводу обставин вчиненого ним кримінального правопорушення;

5) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваному наслідки невиконання вказаних обов`язків, а саме: у разі, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, без поважних причин не повідомив про причину своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.

Строк дії ухвали слідчого судді обчислюється з моменту фактичного затримання, а саме з 24.04.2025 року та припиняє свою дію 22.06.2025 року.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді, може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1