Справа № 216/4187/25
Провадження № 1-кс/216/1510/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

про арешт майна

06 червня 2025 року місто Кривий Ріг

Дніпропетровської області

Слідчий суддя Центрально-Міського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду № 1 клопотання прокурора Криворізької центральної окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 , про арешт майна в кримінальному провадженні за № 0001134 від 15.05.2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 436-1 КК України,

В С Т А Н О В И В:

До суду надійшло вказане клопотання прокурора Криворізької центральної окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 про арешт майна, яке мотивоване таким.

14.05.2025 до чергової частини Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області надійшов рапорт оперуповноваженого ВКП Криворізького РУП ОСОБА_4 про те, що в ході моніторингу соціальної мережі Інтернет "Одноклассники" виявлено мешканця м. Кривого Рогу, який на власній загальнодоступній веб-сторінці даної соціальної мережі за посиланням https://ok.ru/profile/92 поширює символіку комуністичного тоталітарного режиму.

В ході досудового розслідування встановлено особу вищевказаного користувача соціальної мережі «Одноклассники». Ним виявився ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який мешкає за адресою: АДРЕСА_1 .

В ході досудового розслідування проведено огляд сторінки користувача облікового запису з ідентифікатором « ОСОБА_6 » соціальної мережі «Одноклассники», сайту ІНФОРМАЦІЯ_2 за посиланням ІНФОРМАЦІЯ_3 та на вказаній сторінці виявлено публікації, які містять зображення державного прапора та герба СРСР атрибутики, в якій відтворюється поєднання серпа, молота та п?ятикутної зірки, ОСОБА_7 особи, яка займала керівну посаду в державних органах СРСР, та іншої символіки, яка відповідно до Закону України від 09.04.2015 «Про засудження комуністичного та націонал-соціалістичного (нацистського) тоталітарних режимів в Україні та заборону пропаганди їхньої символіки» відноситься до символіки комуністичного тоталітарного режиму.

03.06.2025, у період часу з 06:45 по 08:33 годин, працівниками поліції, на підставі ухвали від 28.05.2025 слідчого судді Центрально-Міського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області проведено обшук житла ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого виявлено та вилучено комп`ютерний системний блок марки «HP» та зазначенням на задній панелі корпусу серійного номеру «MXL 15115PD», який опечатано у спеціальний пакет НПУ № WAR1713929.

У зв`язку з цим у кримінальному провадженні виникла необхідність накладення арешту на майно ОСОБА_8 , а саме на вищевказаний комп`ютерний системний блок.

Досудовим розслідуванням встановлено, що власником виявленого та вилученого під час обшуку майна є ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Миргород, Полтавської області, громадянин України, із середньою спеціальною освітою, пенсіонер, неповнолітніх дітей на утриманні не має, раніше не судимий, зареєстрований і мешкає за адресою: АДРЕСА_1 .

Вилучені під час обшуку речі мають значення речових доказів у підтвердження вчинення кримінального правопорушення та 03.06.2025 постановою слідчого долучені в якості речових доказів у вказаному кримінальному провадженні.

А тому зазначені речі мають значення речових доказів у даному кримінальному провадженні та можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, тому існує реальна загроза їх зникнення або пошкодження та настання інших наслідків, які можуть перешкоджати у кримінальному провадженні.

Незастосування заходу забезпечення кримінального провадження (накладення арешту на майно) може призвести до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, перенесення предметів вчинення злочину, що мають значення речових доказів у вказаному кримінальному провадженні, в зв`язку з чим прокурор звернувся з даним клопотанням.

У судове засідання прокурор не з`явився, надав заяву про розгляд клопотання за його відсутності, клопотання підтримав у повному обсязі.

Власник майна ОСОБА_5 в судове засідання не з`явився, надав слідчому судді заяву про розгляд клопотання прокурора про арешт майна за його відсутності.

Вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання підлягає задоволенню з таких підстав.

Згідно із ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Статтею 170 КПК України визначено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема збереження речових доказів. У такому випадку арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку, зокрема на рухоме майно.

Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати, зокрема, правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Слідчим суддею встановлено, що викладені в клопотанні обставини підтверджуються доданими до нього прокурором документами, а саме:

1.Витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001134 від 15.05.2025 року;

2.Копією протоколу обшуку від 03.06.2025 року;

3.Копією постанови про визнання речовими доказами від 03.06.2025 року.

За встановлених обставин слідчий суддя погоджується з наведеними прокурором підставами для застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження з метою досягнення дієвості цього провадження, оскільки є достатні підстави вважати, що вилучене майно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, та може бути використане як доказ у кримінальному провадженні.

При цьому слідчим суддею враховуються вимоги ч. 4 ст. 173 КПК України про те, що у разі задоволення клопотання слідчий суддя застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна та зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

З огляду на наведене, виходячи із загальних засад кримінального провадження, з метою забезпечення збереження вказаного майна як доказу вчинення кримінального правопорушення, враховуючи розумність і співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження та наслідки арешту майна, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання прокурора є обґрунтованим, тому його слід задовольнити.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 131, 132, 170, 172, 173, 369-372 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора Криворізької центральної окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 , про арешт майна в кримінальному провадженні за № 0001134 від 15.05.2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 436-1 КК України задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке належить на праві власності ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме на комп`ютерний системний блок марки «HP» та зазначенням на задній панелі корпусу серійного номеру «MXL 15115PD», який виявлений та вилучений 03.06.2025 в ході обшуку будинку АДРЕСА_1 , за місцем реєстрації та постійного проживання ОСОБА_5 .

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала слідчого судді, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала слідчого судді, яка набрала законної сили, обов`язкова для осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні, а також для усіх фізичних та юридичних осіб, органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх службових осіб, і підлягає виконанню на всій території України.

Роз`яснити, що відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя ОСОБА_1