Справа №366/248/25
Провадження №1-кс/366/493/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 серпня 2025 року Слідчий суддя Іванківського районного суду Київської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисників ОСОБА_5 , ОСОБА_6 про відвід секретаря судового засідання Іванківського районного суду Київської області ОСОБА_2 в рамках розгляду клопотання прокурора Вишгородської окружної прокуратури ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді застави відносно підозрюваного ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №0000003, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 09.01.2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 366, ч.5 ст. 191 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Адвокат ОСОБА_6 , яка представляє інтереси підозрюваного ОСОБА_4 , звернулась до суду із заявою про недовіру (відвід) секретаря судового засідання в рамках розгляду клопотання прокурора Вишгородської окружної прокуратури ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді застави відносно підозрюваного ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №0000003, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 09.01.2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 366, ч.5 ст. 191 КК України.

Заяву мотивує тим, що адвокати не були повідомленні про розгляд клопотання про застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 , та секретар їх під`єднувала до системи ВКЗ в режимі відеоконференції без їх клопотань. Зі слів ОСОБА_4 , який самостійно 12.08.2025р. о 14 год. 00 хв. самостійно перебував у приміщенні суду, в момент безпорадності, на нього здійснювала вплив секретар судового засідання ОСОБА_2 . Зазначені вище обставити викликають сумнів в об`єктивності та неупередженості секретаря судового засідання ОСОБА_2 , та остання підлягає відводу

Адвокати та підозрюваний підтримали заяву, просили задовольнити.

Секретар судового засідання ОСОБА_2 пояснила, що здійснювала виклик захисника ОСОБА_8 через систему «Електронний суд», однак виклик було відхилено отримувачем, підстав для її відводу не має. Під`єднулала захисників до проведення судового засідання в режимі відеоконференції, для забезпечення участі адвокатів в судовому засіданні. Здійснила виклик сторін, одразу після передачі матеріалів слідчим суддею з визначеною датою та часом судового засідання. Вважає, що виконала покладені на неї обов`язки в повному обсязі, та підстави для її відводу відсутні.

Прокурор зазначив, що відсутні підстави для відводу секретаря судового засідання, та всі доводи захисників надумані.

Дослідивши клопотання про відвід секретаря судового засідання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 79 КПК України секретар судового засідання не має права брати участі в кримінальному провадженні та відводиться за підставами, передбаченими частиною першою статті 77 цього Кодексу, з тим обмеженням, що його попередня участь у цьому кримінальному провадженні не може бути підставою для відводу.

Таким чином, для відводу секретаря судового засідання необхідно обґрунтувати наявність обставин, які об`єктивно можуть вказувати на можливу заінтересованість чи упередженість, навести відповідні аргументи, докази, які підтверджують наявність підстав для відводу.

За результатами проведеного судового розгляду поданої заяви, суд, перевіривши викладені в заяві доводи, приходить до висновку, що заява про відвід підлягає відхиленню у зв`язку з відсутністю законних підстав, передбачених ст. ст. 77, 79 КПК України, які б виключали можливість участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 у розгляді цієї справи та вважає, що наведені в заяві обставини, не є підставою для відводу, оскільки не стосуються безпосередньо участі секретаря судового засідання у конкретному клопотанні про застосування запобіжного заходу у вигляді застави. Таким чином, будь-яких даних і доказів щодо можливої упередженості чи заінтересованості секретаря судового засідання не встановлено.

Слід зазначити, що ухвалою Верховного Суду від 17 листопада 2022 року у справі № 560/5541/20 Заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання (рішення ЄСПЛ у справі "Юніон Аліментарія Сандерс С. А. проти Іспанії" від 07.07.1989). Крім того, у рішенні ЄСПЛ у справі "Тойшлер проти Германії" від 04.10.2001 наголошено, що обов`язком заінтересованої сторони є прояв особливої старанності при захисті своїх інтересів. Зважаючи на вищевикладене, байдужа поведінка учасника справи, що виявляється, зокрема у не отриманні повідомлень суду, не повинна схвалюватися судовою практикою. Навпаки, судова практика повинна стимулювати учасників справи використовувати прогресивні форми роботи. Витративши значні ресурси, Україна створила інформаційне поле, де зацікавлена особа легко знайде інформацію про судову справу. Функціонує Єдиний державний реєстр судових рішень. На сайті судової влади доступні персоналізовані відомості про автоматичний розподіл справ та розклад засідань. Працює підсистема "Електронний кабінет" ЄСІТС. Все безкоштовно і доступно.

Разом з тим, згідно з ухвалою Верховного Суду від 17 листопада 2022 року у справі № 560/5541/20 Використання цих інструментів та технологій забезпечує добросовісній особі можливість звертатися до суду, брати участь у розгляді справи у зручній формі та з мінімальними витратами. Тобто держава Україна забезпечила можливість доступу до правосуддя і право знати про суд. Рада суддів України неодноразово (востаннє рішенням № 26 від 06.08.2022) закликала суди та учасників процесу використовувати більш ощадливі методи роботи, користуватися перевагами дистанційного та електронного судочинства. В умовах війни кожна заощаджена гривня - вклад у перемогу. Це вже питання не лише грошей, а й національної безпеки. Презумпція обізнаності покладає на учасника справи обов`язок довести незнання про повідомлення, надіслане судом. Слід виходити з принципу порядності працівників суду. Перебуваючи під присягою державного службовця, розуміючи кримінально-правові наслідки підробки, не має підстав вважати, що вони можуть фальшувати докази повідомлення. То ж коли працівник суду передає телефонограму і фіксує це відповідним документом, недостатньо заперечити її отримання. Коли надсилає листа на електронну пошту чи телефон учасника (sms чи у месенджер), недостатньо сказати «Я його не читав!» Щоб спростувати презумпцію обізнаності, учасник повинен надати відповідні докази «незнання».

Тому доводи адвоката ОСОБА_6 не знайшли свого підтвердження в судовому засіданні.

Беручи до уваги вищенаведене, приходжу до висновку, що дана заява про відвід задоволенню не підлягає.

Керуючись вимогами ст.ст.73, 79, 80, 81, 309, 369, 372 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви адвоката ОСОБА_6 про відвід секретаря судового засідання Іванківського районного суду Київської області ОСОБА_2 , відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1