печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 серпня 2025 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Києві провадження за клопотанням ОСОБА_3 , яка діє в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «Металл Альянс» про скасування арешту майна, накладеного в межах кримінального провадження №0000142 від 17.03.2017,

ВСТАНОВИВ:

В провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання ОСОБА_3 , яка діє в інтересах ТОВ «Металл Альянс», в порядку ст. 174 КПК України, в якому просить скасувати арешт накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 05.06.2018 у справі за №757/27224/18-к на грошові кошти у безготівковому вигляді, які знаходяться в банківських установа АТ «Південний» та АТ «Райффайзен Банк Аваль» на всіх наявних рахунках відкритих ТОВ «Металл Альянс» ().

Мотивуючи означене клопотання, адвокат вказує, що постановою господарського суду Вінницької області від 24.01.2024р. у справі № 902/986/23 визнано банкрутом та відкрито ліквідаційну процедуру ТОВ «Металл Альянс» (код 38650072) ліквідатором у страві про банкрутство ТОВ «Металл Альянс» призначено арбітражного керуючого ОСОБА_3 . Грошові кошти, які знаходилися на рахунках банкрута в банківських установах ПАТ «ПУМБ», АБ «Південний», АТ «РАЙФФАЙЗЕНТ БАНК АВАЛЬ» та на які був накладений арешт, належать на праві приватної власності ТОВ "Металл Альянс" та мають бути включені до складу ліквідаційної маси банкрута для подальшого їх спрямування на погашення грошових вимог кредиторів. Накладений арешт застосований щодо юридичної особи, посадові особи (учасники, засновники) якої не мають жодного процесуального статусу у вказаному кримінальному провадженні. Окрім цього в ухвалі слідчого судді не вказано, які конкретно відомості, сліди містять заарештовані грошові кошти, а також яким чином вказані кошти можуть бути використані, як знаряддя злочину. Таким чином вважаю, що вони не відповідають критеріям зазначеним в ст. 98 КПК України.

23.08.2024 отримано лист вих № 81-15-9/8198-БТ від АТ «Райффайзен Банк Аваль», згідно якого у ТОВ «Металл Альянс» за період з 01.01.2020 по 23.08.2024 відкритий один поточний рахунок, залишок коштів на якому становить 100,00 грн. Рахунок арештований. Рух коштів по рахунку за період з 01.01.2020 по 23.08.2024 не відбувався. Договорів оренди індивідуального (банківського) сейфу не знайдено. 27.08.2024 отримано лист вих № 32/001/26428/2024-ЮТ від АБ «Південний», згідно якого ТОВ «Металл Альянс» за період з 01.01.2020 по 23.08.2024 відкрито один поточний рахунок. Рух коштів по рахунку за період з 01.01.2020 по 23.08.2024 відсутній. Станом на 20.08.2024 залишок грошових коштів по рахунку становить 96,42 грн. Станом на 20.08.2024 діє арешт коштів, накладений згідно Ухвали Печерського районного суду м. Києва від 05.06.2018р. Договорів оренди індивідуального (банківського) сейфу з ТОВ «Металл Альянс» не укладалось. Крім того, постановою Територіального управління БЕБ у м. Києві від 28.06.2024 закрито кримінальне провадження № 0000142 від 17.03.2017 у зв`язку з відсутністю складу кримінальних правопорушень. Накладення арешту на грошові кошти боржника, які знаходяться на його ліквідаційному рахунку, унеможливлює виконання ліквідатором ТОВ "Металл Альянс", покладених на нього обов`язків щодо задоволення вимог кредиторів у порядку. Враховуючи вищевикладене, у подальшому застосуванні арешту відпала потреба.

У судове засідання сторони не з`явились, про розгляд клопотання повідомлялись належним чином, причини неявки не відомі.

У відповідності до положень ст. 26 КПК України, сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, слідчий суддя визнав можливим прийняти рішення по суті клопотання за відсутності осіб, які не з`явилися, на підставі наданих доказів.

Вивчивши клопотання, дослідивши його матеріали, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, приходить наступного висновку.

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 05.06.2018 у справі за №757/27224/18-к задоволено клопотання прокурора відділу процесуального керівництва та підтриманні державного обвинувачення управління процесуального керівництва, підтримання державного обвинувачення та представництва в суд Департаменту з розслідування особливо важливих справ у сфері економіки Генеральної прокуратури України у кримінальному провадженні № 0000142 від 17.03.2017.

Вказаною ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва накладено арешт на грошові кошти у безготівковому вигляді, які перебувають на рахунках ТОВ «Металл Альянс» (код ЄДРПОУ № 38650072), що відкриті в ПАТ «ПУМБ», АБ «Південний», АТ «РАЙФФАЙЗЕНТ БАНК АВАЛЬ», заборонено розпоряджатися грошовими коштами, що знаходяться на всіх наявних рахунках відкритих ТОВ «Металл Альянс» та грошовими коштами, які в подальшому надходитимуть на вказані рахунки.

Постановою Територіального управління БЕБ у м. Києві від 28.06.2024 закрито кримінальне провадження № 0000142 від 17.03.2017 у зв`язку з відсутністю складу кримінальних правопорушень.

Відповідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Відповідно до ч. 2 ст. 174 КПК України арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

З огляду на практику Європейського суду з прав людини, продовження заходів забезпечення кримінального провадження, як упродовж досудового розслідування так і судового розгляду, ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи та її судового розгляду зменшуються ризики, які стали підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження, відповідно зі спливом певного часу орган досудового розслідування має навести додаткові доводи в обґрунтування наявних ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстави для подальшого втручання у права особи в тому числі щодо позбавлення або обмеження права власності.

Відповідно до статті 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав і основоположних свобод, який ратифікований Верховною Радою України 17 липня 1997 року ,кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Статтею 41 Конституції України передбачено, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом. Громадяни для задоволення своїх потреб можуть користуватися об`єктами права державної та комунальної власності відповідно до закону. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право власності є непорушним.

Окрім того, Європейський суд з прав людини через призму своїх рішень неодноразово акцентував увагу на тому, що володіння майном повинно бути законним (рішення у справі «Іатрідіс проти Греції», заява №31107/96, п. 58, ECHR 1999-II). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (рішення у справі «Антріш проти Франції», від 22.09.1994, Series А №296-А, п. 42, та «Кушоглу проти Болгарії», заява № 48191/99, пп. 49 - 62, від 10.10.2007).

Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (рішення від 23.09.1982 у справі «Спорронг та Льонрот проти Швеції», пп. 69 і 73, Series A N 52). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (рішення від 21.02.1986 у справі «Джеймс та інші проти Сполученого Королівства», n. 50, Series A N 98).

Європейський суд з прав людини наголошує на тому, що слід врахувати необхідність забезпечення справедливого балансу між конкуруючими інтересами відповідної особи і суспільства в цілому. Необхідно зважати й на те, що цілі, згадані в цьому положенні можуть мати певне значення при визначені того, чи забезпечено баланс між вимогами відповідних суспільних інтересів і основоположним правом заявника на власність. В обох контекстах держава користується певним полем розсуду при визначені заходів, які необхідно вжити для забезпечення дотримання Конвенції. Рішення «Sargsyan v. Azerbaijan», n.220.

Вказане вище свідчить, що підстави, які слугували для накладення арешту на майно заявника на даний час відпали, враховуючи, що кримінальне провадження № 0000142 від 17.03.2017 закрито на підставі п. 2 ч.1. ст. 284 КПК України, у зв`язку з відсутністю в діяннях складу кримінального правопорушення.

За таких обставин, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання про скасування арешту майна підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 98, 170-175, 309, 392, 532, 535 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання ОСОБА_3 , яка діє в інтересах Товариства з обмеженою відповідальністю «Металл Альянс» про скасування арешту майна, накладеного в межах кримінального провадження №0000142 від 17.03.2017- задовольнити.

Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 05.06.2018 у справі за №757/27224/18-к на грошові кошти у безготівковому вигляді, які знаходяться в банківських установа АТ «Південний» та АТ «Райффайзен Банк Аваль» на всіх наявних рахунках відкритих ТОВ «Металл Альянс» ().

Скасувати заборону щодо розпорядження грошовими коштами, що знаходяться на всіх наявних рахунках, відкритих ТОВ «Металл Альянс» () в банківських установа АТ «Південний» та АТ «Райффайзен Банк Аваль».

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1