У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 184/1558/25

Номер провадження 1-кс/184/415/25

30 липня 2025 року

Суддя Покровського міського суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у м. Покров заяву ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Покровського міського суду ОСОБА_4 від розгляду скарги ОСОБА_3 на бездіяльністю слідчого, -

В С Т А Н О В И В:

У провадженні слідчого судді Покровського міського суду ОСОБА_4 перебуває скарга ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого ВП № 2 Нікопольського РУП.

Заявником ОСОБА_3 подана заява про відвід слідчого судді ОСОБА_4 ..

Заява про відвід слідчого судді обґрунтована тим, що порушено правила автоматизованого розподілу справ у судді та суддя ОСОБА_4 викликає у нього недовіру, через це в нього склалося враження щодо неупередженості слідчого судді.

В судове засідання заявник не з`явився, але надав суду письмову заяву про розгляд заяви про відвід в його відсутність.

При вирішенні заяви про відвід слідчого судді ОСОБА_4 суд виходить із того, що підстави для відводу (самовідводу) судді визначені статтями 75, 76 КПК України.

Так, відповідно до частини першої статті 75 КПК України суддя не може брати участь у кримінальному провадженні:

1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача;

2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник;

3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості;

5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Крім того, статтею 76 КПК України визначено, що суддя, який брав участь у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, не має права брати участі у цьому ж провадженні в суді першої, апеляційної і касаційної інстанцій, крім випадків перегляду ним в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, про зміну іншого запобіжного заходу на запобіжний захід у виді тримання під вартою або про продовження строку тримання під вартою, яка була постановлена під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті.

Суддя, який брав участь у кримінальному провадженні в суді першої інстанції, не має права брати участі у цьому ж провадженні в судах апеляційної і касаційної інстанцій, а також у новому провадженні після скасування вироку або ухвали суду першої інстанції.

Суддя, який брав участь у кримінальному провадженні в суді апеляційної інстанції, не має права брати участі у цьому ж провадженні в судах першої і касаційної інстанцій, а також у новому провадженні після скасування вироку або ухвали суду апеляційної інстанції.

Суддя, який брав участь у кримінальному провадженні в суді касаційної інстанції, не має права брати участі у цьому ж провадженні в судах першої і апеляційної інстанцій, а також у новому провадженні після скасування вироку або постанови суду касаційної інстанції.

Відповідно до частин 1-4 статті 80 КПК України за наявності підстав, передбачених статтями 75-79 цього Кодексу, слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, дізнавач, захисник, представник, експерт, представник персоналу органу пробації, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід.

За цими ж підставами їм може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні.

Заяви про відвід можуть бути заявлені як під час досудового розслідування, так і під час судового провадження.

Заяви про відвід під час досудового розслідування подаються одразу після встановлення підстав для такого відводу. Заяви про відвід під час судового провадження подаються до початку судового розгляду. Подання заяви про відвід після початку судового розгляду допускається лише у випадках, якщо підстава для відводу стала відома після початку судового розгляду.

Відповідно до частини 1 статті 81 КПК України у разі заявлення відводу слідчому судді або судді, який здійснює судове провадження одноособово, його розглядає інший суддя цього ж суду, визначений у порядку, встановленому частиною третьою статті 35цього Кодексу. У разі заявлення відводу одному, кільком або всім суддям, які здійснюють судове провадження колегіально, його розглядає цей же склад суду.

Суддею враховується, що в даному випадку відвід слідчому судді ОСОБА_4 заявлений із підстав, передбачених пунктом 4 частини 1 статті 75 КПК України, а саме наявності обставин, які викликають сумнів у неупередженості судді.

У зв`язку з цим суд звертає увагу, що в рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Білуха проти України" зазначено, що наявність безсторонності відповідно до пункту першого статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями.

Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у цій справі.

Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Стосовно суб`єктивного критерію, то особиста безсторонність суду презюмується, допоки не надано доказів протилежного.

Стосовно об`єктивного критерію, то це означає, що при вирішенні того, чи є у справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезстороннім, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими.

У рішенні ЄСПЛ у справі Де Куббера (DeCubber) від 26 жовтня 1984 року зауважено, що наявність безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції визначається за допомогою суб`єктивного критерію, тобто оцінювання особистого переконання конкретного судді у конкретній справі, а також за допомогою об`єктивного критерію, тобто з`ясування того, чи надав цей суддя достатні гарантії для виключення будь-якого легітимного сумніву з цього приводу.

В рішенні від 15 липня 2005 року у справі «Межнаріч проти Хорватії» ЄСПЛ звернув увагу на те, що «слід визначити, чи існують, окрім поведінки судді, факти, які можна встановити, які можуть викликати сумніви щодо його неупередженості. Це означає, що, вирішуючи питання про те, чи є в тій або іншій справі достатня підстава (legitimatereason) побоюватися, що конкретному судді бракує неупередженості, позиція відповідної особи є важливою, але не є визначальною» (Meznaric v. Croatia, заява № 71615/01, § 31).

Отже, для задоволення відводу за об`єктивним критерієм мають бути не щонайменші сумніви одного з учасників справи, а достатні підстави вважати, що суддя не є безстороннім або, що йому бракує неупередженості під час розгляду справи.

Проте, аналізуючи обставини, які наведені у заяві про відвід слідчого судді ОСОБА_4 , суддя вважає, що така заява зводиться до незгоди із процесуальними рішеннями судді в інших справах.

У заяві не наведені жодні обставини, які б могли ставити під сумнів безсторонність та неупередженість слідчого судді ОСОБА_4 під час розгляду скарги ОСОБА_3 на бездіяльністю слідчого.

Так, заява про відвід обґрунтовується порушенням порядку автоматизованого розподілу справ та розглядом та ухваленими слідчим суддею процесуальними рішеннями в інших справах.

Разом із тим незгода учасника кримінального провадження з тими чи іншими процесуальними рішеннями та діями суду, в даному випадку - слідчого судді, або скасування прийнятого ним рішення судовим вищої інстанції, за винятком прямо визначених законом випадків, не може бути підставою для його відводу.

Тим більше, що заявником в його заяві не було наведено будь-яких обставин, які б могли свідчити про упередженість чи небезсторонність слідчого судді ОСОБА_4 саме під час розгляду скарги, від розгляду якої він просить її відвести.

При цьому розгляд слідчим суддею інших скарг і клопотань у межах того самого чи іншого провадження не виключає його участь у судовому розгляді скарги.

Слід також відзначити, що, коли стверджується про упередженість судді, то значення має не наявність фактичного упередження у судді, а те, чи виникла б у розумної та поінформованої особи підозра про існування такого упередження, у зв`язку з чим адвокат у своїй заяві слушно послався на практику ЄСПЛ.

Отже, оцінюючи аргументи, викладені у заяві про відвід, суддя вважає, що підстави для відводу слідчого судді не доведені.

Враховуючи вищенаведене, в задоволенні заяви ОСОБА_3 про відвід слідчого судді ОСОБА_4 необхідно відмовити.

Керуючись ст. ст.75-76, 80-81, 369-372 КПК України, суддя-

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні заяви ОСОБА_3 про відвід слідчого судді Покровського міського суду ОСОБА_4 від розгляду скарги ОСОБА_3 на бездіяльністю слідчого відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Покровського міського суду ОСОБА_1