Єдиний унікальний номер 205/9201/25
Номер провадження 1-кс/205/685/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19.06.2025 м. Дніпро

Слідчий суддя Новокодацького районного суду міста Дніпра ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 клопотання старшого дізнавача сектору дізнання відділу поліції №1 ДРУП №1 ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0000254 від 15.06.2025 за ч. 1 ст. 249 КК України про арешт майна,

ВСТАНОВИВ:

На обґрунтування клопотання дізнавач зазначила, що 14.06.2025 до ВП №1 ДРУП №1 ГУНП в Дніпропетровській області надійшло повідомлення про те, що 14.06.2025 приблизно о 15:39 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебуваючи відповідно до координат «Google Maps» (48.4733898, 34.7946772) на території Новокодацького району м. Дніпра, в акваторії річки Дніпро, здійснив незаконний рибний добувний промисел забороненим знаряддям лову, а саме жилковими сітками, що заподіяло істотну шкоду. Під час проведення огляду місця події 14.06.2025 у період часу з 16:01 по 16:30 виявлено та вилучено:

1) металевий човен зеленого кольору з мотором марки «Suzuki» об`ємом 15 к.с.;

2) сітки у вигляді конструкції «якір» в кількості 5 штук,

3) водні живі біоресурси, а саме:

-карась у кількості 18 шт.

-сазан у кількості 1 шт.

-сом у кількості 1 шт.

-лящ у кількості 1 шт.

-лин у кількості 1 шт.

-плоскирка у кількості 13 шт.

-окунь у кількості 1 шт.

-плотва у кількості 7 шт.,

загальна кількість вилученої риби складає 43 шт. (випущено у водойму).

Усе вилучено майно визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

В ході досудового слідства у органу дізнання виникла необхідність в збережені речових доказів по кримінальному провадженню, попередженні можливості їх знищення або пошкодження, забезпечення подальшого належного їх зберігання до закінчення досудового розслідування, та, з цією метою - у накладенні арешту на вилучені в ході огляду місця події металевого човна зеленого кольору, що передано на зберігання на майданчик збереження транспортних засобів ВП№1 Дніпровського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, а також мотору марки «Suzuki» об`ємом 15 к.с.; сітки у вигляді конструкції «якір» в кількості 5 штук, які передано до камери схову відділу поліції №1 ДРУП №1 ГУНП в Дніпропетровській області.

До клопотання дізнавачем долучено копії таких матеріалів:

-витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань у вказаному кримінальному провадженні від 15.06.2025,

-постанова про визначення дізнавача від 15.06.2025,

-постанова про створення групи дізнавачів від 16.06.2025;

-постанова про визначення групи прокурорів від 16.06.2025,

-рапорт інспектора-чергового ВП№1 Дніпровського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про реєстрацію кримінального правопорушення,

-протокол огляду місця події від 14.06.2025;

-рапорт слідчого про передання на зберігання речових доказів;

-квитанція про отримання речових доказів;

-рапорт оперуповноваженого СКП ВП№1 Дніпровського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про виявлення факту незаконного вилову риби;

-пояснення ОСОБА_4 , який пояснив, що ловив рибу у заборонений час для власного вжитку, документів на човен та мотор не має;

-копія паспорту ОСОБА_4 ;

-постанова про визнання речових доказів та передачу їх на зберігання від 15.06.2025.

Дізнавач та прокурор в судове засідання не з`явились, надали письмові заяви із проханням розглянути його без їх участі. ОСОБА_4 також не з`явився в судове засідання, клопотань про його відкладення не надав. Згідно ч.1 ст.171 КПК України неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Дослідивши клопотання та долучені до нього матеріали, слідчий суддя дійшов таких висновків.

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, зокрема, що воно є доказом кримінального правопорушення. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, збереження речових доказів.

За правилами частини третьої статті 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до частини першої статті 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Частиною 11 статті 170 КПК України передбачено, що заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Статтею 173 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати, зокрема, правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні , розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відмова у задоволенні або часткове задоволення клопотання про арешт майна тягне за собою негайне повернення особі відповідно всього або частини тимчасово вилученого майна.

У разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Із клопотання та долучених до нього матеріалів виходить, що 14.06.2025 слідчим СВ ВП№1 Дніпровського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області проведено огляд місця події, під час якого вилучено металевий човен зеленого кольору з мотором марки «Suzuki» об`ємом 15 к.с.; сітки у вигляді конструкції «якір» в кількості 5 штук, водні живі біоресурси у кількості 43 шт.

16.06.2025 дізнавач не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна на підставі ст.171 КПК України звернувся до слідчого судді із клопотанням про арешт майна, вилученого під час огляду 14.06.2025, з метою забезпечення збереження вказаних речових доказів.

Дізнавачем доведено необхідність арешту сітки у вигляді конструкції «якір» в кількості 5 штук, можливість використання вказаного майна як доказу у кримінальному провадженні, а також необхідність збереження такого доказу. Так, у рапорті оперуповноваженого СКП ВП№1 Дніпровського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області міститься інформація, що у вказаних сітках було виявлено рибу у кількості приблизно 45 штук.

Разом з тим, дізнавачем не доведено, що вилучений під час огляду місця події металевий човен зеленого кольору з мотором марки «Suzuki» (що на момент огляду перебував на березі річки) відповідають критеріям, визначеним статтею 98 КПК України, а саме є матеріальними об`єктами, які були, зокрема, знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом.

Не містять таких відомостей ані клопотання дізнавача, ані постанова про визнання вказаних предметів речовими доказами, а також інші матеріали справи.

Також слідчий суддя звертає увагу на те, що у рапорті оперуповноваженого СКП ВП№1 Дніпровського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області про виявлення факту незаконного вилову риби вказано, що ОСОБА_4 на час виявлення кримінального правопорушення пересувався на пластмасовому човні, тоді як під час огляду вилучено металевий човен.

Отже, у задоволенні клопотання у цій частині клопотання необхідно відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст. 13, 110, 170-173, 372 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

Клопотання старшого дізнавача сектору дізнання відділу поліції №1 ДРУП №1 ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0000254 від 15.06.2025 за ч. 1 ст. 249 КК України про арешт майна задовольнити частково.

Накласти арешт на вилучене під час проведення огляду 14.06.2025 майно, а саме сітки у вигляді конструкції «якір» в кількості 5 штук.

В задоволенні клопотання в іншій частині відмовити.

Металевий човен зеленого кольору з мотором марки «Suzuki» повернути ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Роз`яснити, що відповідно до ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1