Провадження 1-кс/127/8187/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 червня 2025 року м. Вінниця

Слідчий суддя Вінницького міського суду Вінницької області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання старшого слідчого відділу розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості СУ ГУНП у Вінницькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , про накладення арешту на майно, за відсутності фіксації судового розгляду технічними засобами, -

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшло клопотання старшого слідчого ОСОБА_3 , яке погоджене з прокурором про накладення арешту на майно.

Клопотання мотивовано тим, що слідчим проводиться досудове розслідування по кримінальному провадженні № 0000755 від 24.10.2024, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2, ч. 3 ст. 307 КК України, у зв`язку із чим у органу досудового розслідування постала необхідність у застосуванні заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді накладення арешту на майно.

Досудовим розслідуванням встановлено, що до СУ ГУНП у Вінницькій області надійшли матеріали з УБН ГУНП у Вінницькій області спільно з УСБУ у Вінницькій області про те, що на території м. Вінниця діє група осіб, яка за попередньою змовою, з метою особистого збагачення, шляхом забезпечення незаконного обігу на території України та міста Вінниці психотропної речовини, розробила план злочинної діяльності, який полягав у придбанні особливо небезпечної психотропної речовини, обіг якої заборонено - PVP, яка в подальшому фасувалася та пакувалася в спеціальні зіп-пакети, а також в незначні порції від 0,5г до 2г та збувалася за грошові кошти в регіони України та міста Вінниці за допомогою мобільного додатку «Телеграм» у вигляді розміщення «закладок» та поштових відправлень.

У ході досудового розслідування встановлено, що до незаконного збуту психотропних речовин може бути причетний ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

Так, 20.06.2025 відповідно до ухвали Вінницького міського суду № 127/16403/25 від 28.05.2025 за місцем проживання ОСОБА_4 , а саме за адресою: АДРЕСА_1 , проведено обшук в ході якого виявлено та вилучено: банківську картку «Monobank» № НОМЕР_1 , банківську картку «Monobank» № НОМЕР_2 , банківську картку АТ КБ «Приватбанк» № НОМЕР_3 , які упаковано до спец пакету «Національна поліція України» WAR 1242367.

Вилучені речі визнано речовими доказами по даному кримінальному провадженні, відповідно до ст. 98 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 167 КПК України - тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення , а пп. 1, 3, 4 ч. 2 названої статті визначено, що тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) набуті в результаті вчинення кримінального правопорушення, доходи від них, або на які було спрямоване кримінальне правопорушення.

Відповідно до ч. 4 та ч. 5 ст. 170 КПК заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатись таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх не застосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Згідно п. 1 ст. 98 КПК України, встановлено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

З метою запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення чи відчуження зазначеного у клопотанні майна на нього необхідно накласти арешт.

Приймаючи до уваги викладене, слідчий просила слідчого суддю клопотання задовольнити.

Слідчий в судове засідання не з`явилася, однак попередньо суду надано матеріали кримінального провадження та копії документів на обґрунтування клопотання, а також надала заяву про розгляд клопотання у її відсутність. Клопотання підтримала у повному обсязі.

Слідчий суддя дослідивши матеріали клопотання та матеріали кримінального провадження, дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Враховуючи наведене, судовий розгляд клопотання здійснювався за відсутності фіксації судового процесу технічними засобами.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ч. 1 ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Враховуючи, що вищезазначене майно являється джерелом доказів, при дослідженні яких необхідно буде встановити наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження, а також в подальшому виникне необхідність у проведенні ряду експертиз, слідчий суддя приходить до висновку, що слідчим доведено необхідність накладення арешту на речі, які вилучені 20.06.2025 під час проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , оскільки вони мають значення речового доказу та доведено наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 КПК України, а тому клопотання про арешт майна є обґрунтованим та підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст. 131, 132, 170, 171, 172, 173, 309 КПК України, слідчий суддя -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого відділу розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості СУ ГУНП у Вінницькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене 20.06.2025 під час проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , а саме:

- на банківську картку «Monobank» № НОМЕР_1 , банківську картку «Monobank» № НОМЕР_2 , банківську картку АТ КБ «Приватбанк» № НОМЕР_3 .

Виконання та контроль за виконанням ухвали суду покласти на старшого слідчого відділу розслідування злочинів загальнокримінальної спрямованості СУ ГУНП у Вінницькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 .

Зобов`язати слідчого повідомити заінтересованих осіб про накладання арешту на вищевказане майно.

Арешт майна може бути скасований підозрюваним, обвинуваченим, їх захисником, законним представником, іншим власником або володільцем майна, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, за їх клопотанням до суду про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Вінницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, однак її оскарження не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя