1Справа № 335/3655/25 1-кс/335/1352/2025
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 квітня 2025 року м. Запоріжжя

Слідчий суддя Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , заявника ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність ГУНП в Запорізькій області, яка полягає у невнесенні відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,-

ВСТАНОВИВ:

17.04.2025 до Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя надійшла скарга ОСОБА_3 , у якій заявник просить зобов`язати уповноважених осіб ГУНП в Запорізькій області внести до ЄРДР відомості про кримінальне правопорушення на підставі його заяви від 08.04.2025 та розпочати досудове розслідування.

В обґрунтування скарги зазначено, що 08.04.2025 він направив до ГУНП в Запорізькій області звернення про ознаки вчинення злочину співробітниками ВП №6 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області.

Разом з тим, відомості на підставі його звернення до ЄРДР внесені не були, у зв`язку із чим він звернувся до суду із вказаною скаргою.

Ухвалою слідчого судді Орджонікідзевського районного суду міста Запоріжжя ОСОБА_1 від 17.04.2025 відкрито провадження за скаргою ОСОБА_3 та призначено судове засідання на 23.04.2025.

22.04.2025 на адресу суду надійшов лист заступника начальника СУ ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_4 , у якому зазначено, що матеріали за заявою ОСОБА_3 були зареєстровані у відділі документообігу забезпечення ГУНП в Запорізькій області за №П-1241 від 16.04.2025 та направлені за належністю до ЗРУП ГУНП в Запорізькій області, для їх розгляду.

23.04.2025 на адресу суду надійшов лист заступника начальника СУ ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_4 , у якому зазначено, що матеріали за заявою ОСОБА_3 були зареєстровані у відділі документообігу забезпечення ГУНП в Запорізькій області за №П-1241 від 16.04.2025 та скеровані ЗРУП ГУНП в Запорізькій області, для їх розгляду та прийняття рішення на підставі ст. 7 Закону України «Про звернення громадян» та наказу МВС України за №930 від 15.11.2017 «Про затвердження порядку розгляду звернень та організації проведення особистого прийому громадян в органах та підрозділах Національної поліції України». На адресу СУ ГУНП в Запорізькій області вказана заява не надходила.

У судовому засіданні ОСОБА_3 скаргу підтримав та просив її задовольнити. Зазначив, що злочин про який він писав у своїй заяві від 08.04.2025, яка була направлена до ГУНП в Запорізькій області, полягає в тому, що його утримували у ВП №6 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області без рішення суду.

Представник СУ ГУНП в Запорізькій області, будучи повідомленим належним чином про час і місце розгляду скарги, до судового засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив.

Заслухавши пояснення ОСОБА_3 дослідивши скаргу, а також лист начальника СУ ГУНП в Запорізькій області, слідчий суддя встановив такі обставини та дійшов наступних висновків.

У своїй скарзі ОСОБА_3 зазначив, що 08.04.2025 він звернувся до ГУНП в Запорізькій області із заявою у порядку ст. 214 КПК України, у якій він повідомляв про вчинення кримінального правопорушення співробітниками ВП №6 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області.

Із листа начальника СУ ГУНП в Запорізькій області слідчим суддею встановлено, що звернення ОСОБА_3 надійшло до СУ ГУНП в Запорізькій області 16.04.2025, та воно було скеровано для належного розгляду до ЗРУП ГУНП в Запорізькій області, в порядку передбаченому Закону України «Про звернення громадян».

У відповідності до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Приписами ч. 1 ст. 214 КПК України передбачено, що слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

До Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться не будь-які заяви, які надходять до органів досудового розслідування, а лише відомості про кримінальне правопорушення, коли такі відомості викладені особою в заяві чи повідомленні про кримінальне правопорушення.

Дослідивши заяву ОСОБА_3 , яка була направлена до ГУНП в Запорізькій області слідчий суддя доходить до висновку, що вона не містить будь-яких об`єктивних, які би свідчили даних про вчинення кримінального правопорушення працівниками ВП №6 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області.

У своєму зверненні ОСОБА_3 зазначив, що з 19-00 год. 14.08.2021 по 17-00 год. 16.08.2021 він був позбавлений волі без рішення суду, що також підтверджується протоколом його затримання.

Кримінальний кодекс України має своїм завданням правове забезпечення охорони прав і свобод людини і громадянина, власності, громадського порядку та громадської безпеки, довкілля, конституційного устрою України від кримінально-протиправних посягань, забезпечення миру і безпеки людства, а також запобігання кримінальним правопорушенням (частина 1 статті 1 КК України).

Відповідно до ч. 2 ст. 1 КК України для здійснення цього завдання КК України визначає, які суспільно небезпечні діяння є кримінальними правопорушеннями та які покарання застосовуються до осіб, що їх вчинили.

Кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення (ч. 1 ст. 11 КК України).

Стадія ініціювання кримінального провадження є важливою для виконання вказаних завдань і покликана, з одного боку, забезпечити рішуче оперативне реагування на кожне повідомлення про злочин, що є гарантією швидкого та повного його розкриття, притягнення винних до відповідальності, а з іншого виключити незаконне і необґрунтоване залучення громадян в орбіту кримінального процесу, а також марне витрачання сил і засобів правоохоронних органів.

Чинним КПК України закріплено спрощену процедуру початку досудового розслідування (без проведення дослідчої перевірки).

Проте, така спрощена процедура не означає, що взагалі відсутні критерії для внесення чи невнесення відповідних відомостей до ЄРДР. Її спрощеність виражається у тому, що для перевірки наявності зазначених вище критеріїв не потрібно проводити попередню перевірку викладених у заяві відомостей, а необхідно лише перевірити зміст самої заяви.

Так, до ЄРДР, серед іншого, вносяться відомості про: (1) короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; (2) попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність (п. 4 та 5 ч. 5 ст. 214 КПК України).

Отже, для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами ЄРДР такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті КК України). Вказане узгоджується з позицією, викладеною в Узагальненні ВССУ № 9-49/0/4-17 від 12 січня 2017 року, за якою КПК дійсно передбачає внесення до ЄРДР інформації на підставі заяв та повідомлень про кримінальне правопорушення, а не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень.

Якщо ж зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що (1) обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або (2) в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.

Такий висновок відповідає і Рішенню Конституційного Суду України у справі за конституційною скаргою ОСОБА_5 від 17 червня 2020 року, згідно пункту 5 мотивувальної частини якого зазначено, що встановлений законодавцем обсяг судового захисту стосовно оцінки бездіяльності уповноважених державних органів має забезпечити ефективність судового контролю, який має бути забезпечено під час розгляду відповідних питань хоча б у двох судових інстанціях: законодавець має запровадити такий обсяг судового контролю за бездіяльністю слідчого чи прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Реєстру після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення, що дозволяв би здійснити ефективний судовий контроль щодо відповідних питань та за наявності підстав надати особі можливість ініціювати початок кримінального провадження, а отже, надати їй реальний доступ до судового захисту.

Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду у своїй постанові від 16 травня 2019 року (справа № 761/20985/18, провадження № 51-8007км18) наголосив, що якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин.

Внесення до ЄРДР неконкретних тверджень (у тому числі припущень) заявника про вчинення кримінального правопорушення за відсутності будь-яких об`єктивних відомостей про обставини його вчинення призвело б до: (1) розпорошення обмежених сил і засобів правоохоронної системи держави на перевірку значної кількості безпідставних та абстрактних повідомлень про кримінальні правопорушення, що в свою чергу (2) не дозволило б концентрувати зусилля на розслідуванні дійсно суспільно-небезпечних діянь, що неминуче знизило б ефективність захисту особи, суспільства та держави від цих кримінальних правопорушень, ускладнило б охорону прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, які зазнали шкоди від таких правопорушень; (3) порушення права та законних інтересів осіб, згаданих в таких повідомленнях; (4) використання інструментів статті 214 КПК України не для ініціювання початку досудового розслідування щодо конкретного кримінального правопорушення, а для спрямування сил і засобів правоохоронних органів загалом на всю діяльність визначеного заявником підприємства, установи чи організації або окремої людини з метою вже самостійного виявлення слідчим, дізнавачем, прокурором обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення (а це є вже іншим приводом для початку досудового розслідування за статтею 214 КПК України), а також (5) унеможливлення застосування механізму притягнення заявників до кримінальної відповідальності за завідомо неправдиві повідомлення про кримінальні правопорушення (стаття 383 КК України). Зазначене не відповідає завданням кримінального провадження, які визначені в статті 2 КПК України.

Відповідно до висновку, який викладено у постанові Верховного Суду у скоді колегії суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду від 30.09.2021 прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР.

Тобто, закон передбачає необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення.

Оскільки заява ОСОБА_3 не містить достатніх та конкретних даних, які б вказували на наявність в діях працівників ВП №6 ЗРУП ГУНП в Запорізькій області ознак об`єктивної сторони будь-якого кримінального правопорушення, передбаченого КК України, то ГУНП в Запорізькій області і не зобов`язано було вносити відомості за цією заявою до ЄРДР.

Враховуючи викладене, слідчий суддя доходить до висновку, що у діях уповноважених осіб ГУНП в Запорізькій області відсутня бездіяльність, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання звернення ОСОБА_3 , а відтак доходить до висновку, що вказану скаргу слід залишити без задоволення.

Керуючись ст. ст. 303, 306, 307, 309 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність ГУНП в Запорізькій області, яка полягає у невнесенні відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, залишити без задоволення.

Ухвала може бути оскаржена до Запорізького апеляційного суду протягом п`яти днів із дня її проголошення.

Вступна та резолютивна частини ухвали виготовлені у нарадчій кімнаті та проголошені у судовому засіданні 23.04.2025.

Повний текст ухвали складено 25.04.2025.

Слідчий суддя: ОСОБА_1