УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 липня 2025 року м. Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду клопотання слідчого у кримінальному провадженні № 120 251 001 000 020 29 від 01.06.2025 за ч. 1 ст. 121 КК України про арешт майна,

у с т а н о в и в :

До Шевченківського районного суду м. Києва надійшло погоджене прокурором Шевченківської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 клопотання слідчого Шевченківського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_4 про накладення у кримінальному провадженні № 120 251 001 000 020 29 від 01.06.2025 арешту на тимчасово вилучене майно.

На обґрунтування клопотання зазначено, що 01.06.2025, приблизно о 01 год. 00 хв., ОСОБА_5 , будучи у стані алкогольного сп`яніння, перебуваючи у дворі будинків АДРЕСА_1 та АДРЕСА_2 , на ґрунті раптово виниклих особистих неприязних стосунків, вступив у словесний конфлікт із раніше незнайомими йому неповнолітніми особами, а саме ОСОБА_6 та ОСОБА_7 .

Під час вказаного словесного конфлікту, у ОСОБА_5 виник злочинний умисел, направлений на заподіяння тяжких тілесних ушкоджень раніше незнайомому неповнолітньому ОСОБА_7 .

Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на умисне заподіяння тяжких тілесних ушкоджень, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, ОСОБА_5 , тримаючи у правій руці невстановлений досудовим розслідуванням предмет, що має колюче-ріжучі властивості, діючи умисно, послідовно та цілеспрямовано, на ґрунті раптово виниклих особистих неприязних стосунків, наблизився до ОСОБА_7 та наніс вищевказаним предметом не менше одного удару в область живота, чим спричинив проникаюче поранення черевної та лівої плевральної порожнини.

ОСОБА_5 01.06.2025 повідомлено про підозру за ч. 1 ст. 121 КК України.

У зв`язку з викладеним слідчими 01.06.2025 проведено слідчу дію - огляд місця події за адресою - АДРЕСА_1 , а саме приміщення квартири № 48 , де вилучено: 4 (чотири) предмети, схожі на столові ножі; 1 (один) предмет, схожий на ніж з дерев`яним руків`ям; 1 (один) предмет, схожий на ніж з металевим руків`ям; 1 (один) предмет, схожий на ніж з металевим руків`ям.

Слідчим винесено постанову від 01.06.2025 про визнання речовим доказом вилучених речей.

У зв`язку з тим, що це майно є тимчасово вилученим, з метою його збереження, слідчий просила накласти на нього арешт.

У судове засідання слідчий не з`явилася, у клопотанні просила розглянути клопотання за її відсутності.

Власник тимчасово вилученого майна також у судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив.

У зв`язку з неприбуттям у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, у відповідності до ч. 4 ст. 107 КПК фіксація за допомогою технічних засобів кримінального провадження у суді не здійснювалась.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, дійшов висновку про таке.

Частиною 2 статті 168 КПК України визначено, що тимчасове вилучення майна може здійснюватися під час обшуку, огляду, що у силу ч. 5 ст. 171 КПК покладає на слідчого обов`язок звернутись до слідчого судді з клопотанням про накладення на таке майно арешту.

Статтею 131 КПК арешт майна віднесений до заходів забезпечення кримінального провадження, які у силу ч. 3 ст. 132 КПК застосовуються у разі доведення стороною обвинувачення трьох складових - обґрунтованої підозри вчинення кримінального правопорушення певного ступеню тяжкості; підтвердження того, що потреби досудового розслідування виправдовують саме такий ступінь втручання у права та свободи особи; існування даних, що застосування ініційованого заходу забезпечить виконання поставленого завдання.

Досліджуючи існування на момент розгляду клопотання про накладення арешту зазначених складових, слідчий суддя відмічає, що наданими слідчим матеріалами достатньою мірою підтверджується наявність факту вчинення кримінального правопорушення за ч. 1 ст. 121 КК та причетність до його вчинення ОСОБА_5 .

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК арештом майна є тимчасове позбавлення права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно, зокрема, є доказом вчинення злочину.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

У силу ч. 2 ст. 170 КПК арешт майна допускається серед іншого з метою збереження речових доказів.

Для реалізації встановленої законом мети відповідно до ч. 6 ст. 170 КПК арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи, якщо воно відповідає зазначеним у ст. 98 КПК критеріям.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі сліди його вчинення або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, набуті кримінально протиправним шляхом.

Слідчим та матеріалами клопотання доведено, що вилучене у ході проведення огляду майно містить інформацію про обставини вчинення злочину та є доказом у цьому кримінальному провадженні.

Приймаючи до уваги наведене, враховуючи правову кваліфікацію кримінального правопорушення, за фактом вчинення якого здійснюється розслідування, слідчий суддя дійшов висновку, що наявні достатні підстави для задоволення ініційованого слідчим клопотання.

Керуючись вимогами ст. 131, 132, 167, 168, 170-173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в:

Клопотання слідчого Шевченківського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_4 задовольнити.

Накласти у кримінальному провадженні № 120 251 001 000 020 29 від 01.06.2025 арешт на майно, вилучене 01.06.2025 за адресою - АДРЕСА_2 , а саме:

-4 (чотири) предмети, схожі на столові ножі;

-1 (один) предмет, схожий на ніж з дерев`яним руків`ям;

-1 (один) предмет, схожий на ніж з металевим руків`ям;

-1 (один) предмет, схожий на ніж з металевим руків`ям.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду упродовж п`яти днів з дня її проголошення може бути подана апеляційна скарга.

Відповідно до ст. 174 КПК України арешт може бути скасований за клопотанням власника або володільця майна, які не були присутніми при розгляді питання про арешт майна.

Слідчий суддя ОСОБА_1