Справа №766/5170/25
н/п 1-кп/766/3560/25
У Х В А Л А

про призначення судового розгляду

03.06.2025 року м. Херсон

Херсонський міський суд Херсонської області в складі:

головуючого судді: ОСОБА_1

за участю секретаря: ОСОБА_2

прокурора: ОСОБА_3

обвинуваченого: ОСОБА_4

захисника: ОСОБА_5

потерпілого: ОСОБА_6

під час відкритого підготовчого судового засідання в залі суду м. Херсона з розгляду кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за №0000115 від 13.01.2025, за обвинуваченням ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 3 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України, -

(обвинувальний акт з додатками відносно якого до суду надійшов 04.04.2025 з Херсонської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону, відносно ОСОБА_4 на стадії досудового розслідування ухвалою слідчого судді Заводського районного суду м. Миколаєва від 15.01.2025 застосовано запобіжний захід у вигляді «тримання під вартою», який востаннє було змінено ухвалою слідчого судді Херсонського міського суду Херсонської області від 11.04.2025 на домашній арешт строком до 04.06.2025), -

в с т а н о в и в:

На розгляд до Херсонського міського суду Херсонської області надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні відносно ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 3 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України.

І. Обґрунтування можливості призначення судового розгляду

Обвинувальний акт складено з дотриманням вимог КПК України і поверненню прокурору не підлягає, підстави для закриття провадження чи його направлення прокурору для проведення досудового провадження відсутні. Дане кримінальне провадження підсудне Херсонському міському суду Херсонської області, а тому підстави для прийняття рішення згідно пунктів 1-4 ч. 3 ст. 314 КПК України відсутні.

Сторони вважають за можливе призначити судовий розгляд у даному кримінальному провадженні, а тому провадження щодо ОСОБА_4 підлягає призначенню в судове засідання.

ІІ. Вирішення питань, пов`язаних з підготовкою до судового розгляду

Клопотань від сторін кримінального провадження у зв`язку з призначенням судового розгляду не поступало.

Оскільки кримінальне провадження в суді першої інстанції щодо злочинів, за вчинення яких передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк більше десяти років, здійснюється колегіально судом у складі трьох суддів за клопотанням обвинуваченого (п. 1 ч. 2 ст. 31 КПК України), проте відповідне клопотання, не зважаючи на роз`яснення зазначеного права, обвинуваченим або захисником заявлено не було, тому підстав для здійснення колегіального розгляду не вбачається.

Зазначене судове засідання з урахуванням принципу гласності та відкритості судового провадження слід проводити відкрито, обмеження щодо цього, передбачені ч. 2 ст. 27 КПК України, відсутні.

Коло осіб, які беруть участь, у судовому розгляді є наступним: прокурор, обвинувачений, захисник, потерпілий.

ІІІ. Вирішення питання щодо запобіжного заходу

1. Доводи клопотання сторони обвинувачення

Прокурором під час підготовчого судового засідання було заявлено клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді «домашньго арешту» стосовно обвинуваченого, в обґрунтування якого зазначено, що обвинувачений може ухилитись від суду, оскільки обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, також може впливати на свідків у даному кримінальному провадженні.

Потерпілий ОСОБА_6 не заперечував проти клопотання прокурора, вважаючи його обґрунтованим.

2. Доводи сторони захисту

Захисник ОСОБА_5 та обвинувачений проти клопотання прокурора не заперечували, проте просили суд встановити домашній арешт на період часу з 20:00 години, оскільки в протилежному випадку, враховуючи особливості територіально розташування м. Кривий Ріг, більш ранній час ускладнює працевлаштування обвинуваченого, який фактично не має можливості безперешкодно добиратись додому.

3. Оцінка та висновки суду

Вирішуючи заявлене прокурором клопотання про доцільність продовження терміну раніше обраного запобіжного заходу, заслухавши думку учасників судового засідання, суд вважає за необхідне клопотання прокурора задовольнити частково, виходячи з наступного.

Ухвалою слідчого судді Заводського районного суду м. Миколаєва від 15.01.2025 відносно ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, який було ухвалою слідчого судді Херсонського міського суду Херсонської області від 11.04.2025 змінено на «домашній арешт» строком дії до 04.06.2025.

Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу.

За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та надсилається уповноваженій службовій особі до місця ув`язнення (ч. 3 ст. 331 КПК України).

Строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців (ч. 6 ст. 181 КПК України).

З матеріалів кримінального провадження вбачається, що ОСОБА_7 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину за санкцією якого можливе призначення покарання у вигляді «позбавлення волі» строком до 15 років.

Згідно із ч. ч. 1, 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити такі дії: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні (ч. 1 ст. 194 КПК України).

В обґрунтування клопотання прокурор посилається на існування таких ризиків:

- ризик переховування обвинуваченого від суду;

- ризик незаконного впливу на свідків у даному кримінальному провадженні.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Клішин проти України» наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та доводитися відповідними доказами.

Оцінюючи наявність ризиків, які можуть стати підставою для продовження строку «домашнього арешту» щодо обвинуваченого ОСОБА_4 , визначених ч. 1 ст. 177 КПК України, суд враховує можливість обвинувачених 1) переховування від суду. Так ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні є особливо тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 15 років. Звільнення від кримінальної відповідальності чи звільнення від відбування покарання з випробуванням за вчинення такого характеру злочинів КК України виключає. Зазначена обставина сама по собі може бути мотивом та підставою для обвинуваченого переховуватися від органів досудового розслідування чи суду. Це твердження узгоджується із позицією Європейського суду з прав людини у справі «Ілійков проти Болгарії», в якому зазначено, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування. У рішенні Європейського суду з прав людини «Бессієв проти Молдови» вказано, що ризик втечі має оцінюватися судом у контексті чинників, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейним зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню. Серйозність покарання є релевантною обставиною в оцінці ризику того, що підозрюваний може втекти. При оцінці наявності ризику переховування суд також враховує ту обставину, що матеріали кримінального провадження не містять жодних відомостей щодо наявності міцних соціальних зв`язків обвинуваченого, як то дружина та неповнолітні утриманці, що могло би гарантувати присутність обвинуваченого в межах м. Херсона. Наведене створює обґрунтовані побоювання, що обвинувачений ОСОБА_4 у разі не застосування щодо запобіжного заходу та відсутності контролю з боку органу національної поліції, зможе переховуватись від суду, оскільки достатні стримуючі фактори відсутні; 2) незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні. Оцінюючи наявність цього ризику суд бере до уваги той факт, що судовий розгляд перебуває на початковому етапі, тому суду потрібно буде допитати ряд свідків для встановлення обставин у цьому кримінальному провадженні. Анкетні дані допитаних під час досудового розслідування свідків обвинуваченому відомі, що не виключає можливість їх подальшого спілкування, за наслідками якого останні можуть змінити свої покази на користь обвинуваченого. При оцінці існування цього ризику суд також виходить із передбаченої КПК України процедури отримання свідчень від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування свідчення отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (ч. ч. 1, 2 ст. 23, ст. 224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на свідченнях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому ст. 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (ч. 4 ст. 95 КПК України).

При вирішенні питання суд бере до уваги у сукупності обставини, які передбачені ст. 178 КПК України, а саме: тяжкість покарання, яке може бути застосоване до ОСОБА_4 у разі доведення обсягу обвинувачення під час судового розгляду; репутацію обвинуваченого, який раніше до кримінальної відповідальності не притягувався, на обліках у лікаря-нарколога та психіатра не перебуває, приймав участь в заходах, пов`язаних з відсіччю збройній агресії рф щодо України. У свою чергу відомості про достатні міцні соціальні зв`язки ОСОБА_8 в матеріалах кримінального провадження відсутні, окрім даних щодо зареєстрованого місця проживання, що у своїй сукупності хоча і свідчить про відсутність підстав для застосування більш суворого запобіжного заходу, тоді як достатньою мірою впливу є застосування домашнього арешту.

У той же час, враховуючи характер вчиненого правопорушення, позицію потерпілого та належну процесуальну поведінку обвинуваченого після застосування більш м`якого запобіжного заходу, суд вважаєм можливим зменшити час протягом застосовуються відповідні обмеження, пов`язані з домашній арештом.

Саме продовження строків запобіжного заходу до обвинуваченого, на думку суду відповідає охороні прав і інтересів як суспільства, так і свідків, що не суперечить практиці Європейського Суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу та особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Враховуючи вищевикладене, оцінивши у сукупності всі обставини, з метою запобігти спробам обвинуваченого ухилитися від суду, від виконання процесуальних дій, перешкодити встановленню істини у справі, забезпечити виконання ним процесуальних рішень, суд вбачає підстави для задоволення клопотання прокурора, з урахуванням цілей п. 1 ст. 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, принципу правової визначеності, вважає доцільним, продовжити дію раніше обраних запобіжних заходів щодо кожного.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 27, 31, 176-178, 181, 193, 194, 314-317, 331, 369, 372, 376 КПК України, суд, -

п о с т а н о в и в:

1. Призначити судовий розгляд кримінального провадження про обвинувачення ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 3 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України, у відкритому судовому засіданні у приміщенні Херсонського міського суду Херсонської області (вул. Володимира Примаченка, 6/29, м. Херсон)

на «11» годину «00» хвилин «11» червня 2025 року.

2. Повідомити про день, час та місце судового засідання прокурора, обвинуваченого, захисника, потерпілого.

3. Судовий розгляд кримінального провадження буде здійснюватись суддею ОСОБА_1 одноособово.

* Клопотання прокурора про продовження строку дії запобіжного заходу - задвольнити частково.

Продовжити строк дії запобіжного заходу у вигляді «домашнього арешту» відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 3 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України, на 2 (два) місяці до «03» серпня 2025 року включно.

Заборонити ОСОБА_4 залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 , у період часу з 20:00 години до 07:00 години, зобов`язавши його прибувати за кожною вимогою до суду.

Покласти на ОСОБА_4 наступні процесуальні обов`язки:

- не відлучатися з м. Кривий Ріг Дніпропетровської області без дозволу суду;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- утримуватися від спілкування зі свідками у даному кримінальному провадженні.

Роз`яснити ОСОБА_4 , що працівники органів внутрішніх справ з метою контролю за його поведінкою мають право з`являтись в його житло, вимагати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних з виконанням покладених на нього обов`язків.

Покладені обов`язки довести до відома обвинуваченому ОСОБА_4 та роз`яснити, що в разі їх невиконання до них може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на них може бути покладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру мінімальної заробітної плати до 2-х розмірів мінімальної заробітної плати.

Роз`яснити учасникам судового провадження їх право на ознайомлення з матеріалами кримінального провадження за наявності відповідного клопотання.

Ухвала може бути оскаржена в частині продовження строку дії запобіжного заходу обвинуваченим, його захисником, законним представником, прокурором протягом 5 (п`яти) днів з дня її проголошення безпосередньо до Херсонського апеляційного суду.

Подання апеляційної скарги на ухвалу суду про продовження строку тримання під вартою, постановлену під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті, зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Копію ухвали направити для виконання на адресу Криворізького районного управлінню поліції ГУНП в Дніпропетровській області (Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, пр. Поштовий, 71, адреса електронної пошти: )

Суддя: ОСОБА_9