ХМЕЛЬНИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 серпня 2025 року

м. Хмельницький

Справа № 688/3580/25

Провадження № 11-сс/820/415/25

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Хмельницького апеляційного суду в складі:

судді-доповідача ОСОБА_1 ,

суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю секретаря

судового засідання ОСОБА_4 ,

прокурора ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Хмельницькому та в режимі відеоконференції матеріали скарги ОСОБА_6 на бездіяльність уповноважених осіб Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області щодо невнесення до ЄРДР відомостей про кримінальне правопорушення за заявою від 05 липня 2025 року, за апеляційною скаргою ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 04 серпня 2025 року,

в с т а н о в и л а:

01 серпня 2025 року до Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області через систему «Електронний суд» надійшла скарга ОСОБА_6 , в порядку ст.303 КПК України, на бездіяльність уповноважених осіб Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області щодо невнесення до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань відомостей про кримінальні правопорушення за заявою від 05 липня 2025 року. В обґрунтування скарги посилався на те, що працівниками поліції в установлений строк не розглянуто його заяву про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст.161, 194 та 296 КК України, тобто не виконано приписи ч.1 ст.214 КПК України, що призвело до невнесення відомостей до ЄРДР. Вважав бездіяльність уповноважених осіб Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області такою, що не відповідає вимогам кримінального процесуального законодавства, тобто протиправною. Просив зобов`язати уповноважену особу Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області внести відомості в ЄРДР па підставі його заяви від 05 липня 2025 року.

Ухвалою слідчого судді Шепетівського міськрайонного суду від 04 серпня 2025 року відмовлено в задоволенні скарги ОСОБА_6 на бездіяльність уповноважених осіб Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області щодо невнесення до ЄРДР відомостей про кримінальне правопорушення за заявою від 05 липня 2025 року.

ОСОБА_6 в апеляційній скарзі просив скасувати ухвалу слідчого судді Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 04 серпня 2025 року та постановити нову ухвалу, якою скаргу від 31 липня 2025 року на бездіяльність уповноважених осіб Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області задовольнити, зобов`язати внести відомості за його заявою від 05 липня 2025 року до ЄРДР.

Уважав, що зазначена ухвала є незаконною, бо слідчий суддя першої інстанції вийшов за межі своїх повноважень, провів неповний, однобічний та поверхневий аналіз обставин та дійшов передчасних висновків, що суперечить вимогам КПК України, практиці Верховного Суду.

Посилався на те, що слідчий суддя місцевого суду вдався до самостійної оцінки заяви та обставин, чим вийшов за межі своїх повноважень.

Звертав увагу на те, що свій передчасний висновок слідчий суддя місцевого суду зробив на основі неповних даних, не витребувавши повні матеріали перевірки від органів поліції, що є порушенням вимоги про всебічний розгляд справи.

Дослідивши матеріали провадження та перевіривши доводи апеляційної скарги, заслухавши заперечення проти задоволення апеляційної скарги прокурора ОСОБА_5 , перевіривши матеріали справи та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку про таке.

ОСОБА_6 був належним чином повідомлений про розгляд справи на 11 серпня 2025 року, що у свою чергу підтверджується телефонограмою про виклик до суду.

11 серпня 2025 року ОСОБА_6 у судове засідання апеляційного суду не з`явився.

Відповідно до поданого клопотання просив скаргу розглядати за його відсутності.

Ураховуючи наведене, колегія суддів апеляційного суду вважає за можливе провести розгляд скарги без обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника.

Приписи ч.1 ст.2 КК України передбачають, що завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ч.4 ст.38 КПК України орган досудового розслідування зобов`язаний застосовувати всі передбачені законом заходи для забезпечення ефективності досудового розслідування.

Главою 26 КПК України визначено, що до функцій слідчого судді відносяться функції щодо розгляду слідчим суддею скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора в ході досудового розслідування.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені, зокрема, бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Згідно з ч.1 ст.214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Приписи вказаної норми КПК є імперативними, не підлягають широкому тлумаченню та будь-які виключення з них не допускаються, окрім того, що зміст зазначеної норми процесуального закону не передбачає обов`язку слідчого чи прокурора вносити до ЄРДР всі прийняті та зареєстровані ними заяви, зокрема й ті, що не містять у собі відомостей про склад кримінального правопорушення, передбаченого чинним законом України про кримінальну відповідальність, оскільки, ураховуючи вимоги ч.1 ст.2 КК, підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад конкретного кримінального правопорушення, передбаченого КК, а згідно ч.1 ст.11 цього Кодексу кримінальним правопорушенням є передбачене КК суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення.

Внесення відомостей до ЄРДР врегульовано Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, згідно якого до реєстру вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.

Відповідно до висновку, зробленого у постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Як вбачається з матеріалів судового провадження, 05 липня 2025 року скаржник звернувся до Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області із заявою про вчинення кримінальних правопорушень. В обґрунтування заяви зазначив, що 05 липня 2025 року близько 12 год 08 хв громадянка (особу якої згодом встановили працівники поліції як ОСОБА_7 ) умисно чи внаслідок необережності пошкодила належний йому автомобіль марки та моделі «Тоуоtа Рrius», державний номерний знак НОМЕР_1 , а саме залишила вм`ятину з потрісканою фарбою на алюмінієвому капоті. Крім того, вказана громадянка поводила себе агресивно, висловлювала на адресу скаржника образи, зокрема, з можливою дискримінаційною ознакою «переселенець» та намагалася вчинити фізичний напад. На думку скаржника, дії ОСОБА_7 містять ознаки кримінальних правопорушень, передбачених ст.ст.161, 194 та 296 КК України. Однак, відомості не були внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Згідно відповіді т.в.о. начальника Шепетівського РУН ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_8 від 25 липня 2025 року, яку скаржник отримав 29 липня 2025 року, звернення за фактом пошкодження автомобіля марки та моделі «Toyota Prius», державний номерний знак НОМЕР_2 , розглянуто. Відомості викладені в заяві зареєстровано інформаційно-комунікаційну систему «Інформаційний портал Національної поліції України Шепетівського РУП ГУНИ в Хмельницькій області за №7614 від 05 липня 2025 року. Підстав для внесення відомостей до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань не встановлено. Під час проведення перевірки ознак кримінальних правопорушень не виявлено. Натомість рекомендовано звернутися до суду з метою вирішення питань цивільно-правового характеру щодо відшкодування завданих збитків. З ОСОБА_7 проведено бесіду профілактичного характеру.

Колегія суддів зазначає, що рішення слідчого судді по суті є правильним.

У скарзі ОСОБА_6 порушує питання про внесення відомостей до ЄРДР. Однак, зі змісту заяви про вчинення кримінальних правопорушень, слідчим суддею місцевого суду обґрунтовано не встановлено об`єктивних даних, що підкріплені належними доказами, які дійсно свідчать про наявність обов`язкових ознак кримінальних правопорушень, що підтверджують реальність конкретної події кримінальних правопорушень.

Згідно з вимогами ч.1 ст.194 КК України кримінальна відповідальність за умисне знищення або пошкодження чужого майна, настає у випадку, якщо такими діями заподіяно шкоду у великих розмірах.

Юридичний аналіз даної норми свідчить про те, що законодавець вказав на дві ознаки об`єктивної сторони складу цього злочину: суспільно небезпечне діяння «знищення або пошкодження чужого майна» та суспільно небезпечні наслідки «шкода у великих розмірах».

Якщо завдана шкода с меншою, ніж передбачено цією статтею (тобто не є «великою шкодою»), то дії можуть кваліфікуватися за іншими статтями, наприклад, за адміністративні правопорушення, пов`язані з пошкодженням майна, або ж взагалі не мати кримінального характеру, якщо шкода незначна.

Відповідно до п.3 ст.185 КК України, у ст.ст.185-191, 194 цього Кодексу у великих розмірах визнається кримінальне правопорушення, що вчинене однією особою чи групою осіб на суму, яка в двісті п`ятдесят і більше разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян на момент вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до п.5 підрозділу 1 розділу XX Податкового кодексу України якщо норми інших законів містять посилання на неоподатковуваний мінімум доходів громадян, то для цілей їх застосування використовується сума в розмірі 17 грн, крім норм адміністративного та кримінального законодавства в частині кваліфікації адміністративних або кримінальних правопорушень, для яких сума неоподатковуваного мінімуму встановлюється на рівні податкової соціальної пільги, визначеної підпунктом 169.1.1 пункту 169.1 ст.169 розділу IV цього Кодексу для відповідного року - у розмірі, що дорівнює 50 відсоткам розміру прожиткового мінімуму для працездатної особи (у розрахунку на місяць), встановленому законом на 1 січня звітного податкового року.

Законом України «Про державний бюджет на 2025 рік» прожитковий мінімум для працездатної особи з 1 січня 2025 року встановлений в розмірі 3 028 грн, а отже 50% цієї суми становить 1 514 гри.

Тобто шкода для кваліфікації злочину, пов`язаного із умисним знищенням та пошкодженням майна, відповідальність за яке передбачена ч.1 ст.194 КК України, становить 378 500 грн.

Згідно рахунку №ВДиС-0038305 від 10 липня 2025 року, виданого офіційним сервісним центром ТОВ «ВІДІ АВТОСТРАДА», який ОСОБА_6 долучив до матеріалів справи, вартість відновлювального ремонту автомобіля марки та моделі «Toyota Prius», державний номерний знак НОМЕР_1 , становить 29 763,00 грн.

Отже, завдана ОСОБА_6 шкода є значно меншою, ніж передбачено вимогами закону, тобто не є «великою шкодою».

Тому обставини, вказані у заяві від 05 липня 2025 року, не свідчать про наявність ознак кримінального правопорушення, передбаченого ст.194 КК України, на яке вказує заявник, а відповідний спір має вирішуватись судом цивільної юрисдикції.

Системний аналіз положень ст.ст. 214, 303 КПК України, свідчить про те, що предметом судового контролю слідчого судді може бути лише бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора щодо невнесення відомостей до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, тобто саме заява чи повідомлення с передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні і такі заява чи повідомлення повинні містити достатні дані про наявність ознак кримінально караного діяння.

Під час судового розгляду слідчий суддя перевірив наведені заявником обставини, які він вважав кримінально-караними діями особи, та погодився із висновком органу досудового розслідування про відсутність підстав для внесення відомостей до ЄРДР.

Колегія суддів апеляційного суду погоджується з висновком про те, що невнесення відомостей до ЄРДР за заявою ОСОБА_6 від 05 липня 2025 року, яка за своєю суттю не є заявою про кримінальні правопорушення, не є бездіяльністю слідчого в розумінні положень п.1 ч.1 ст.303 КПК України.

Заява не містить відомостей про суспільно небезпечні винні діяння, які можуть бути кваліфіковані як кримінальні правопорушення та передбачені особливою частиною КК України та підлягають внесенню до ЄРДР.

Колегія суддів апеляційного суду вважає, що слідчий суддя місцевого суду повно і об`єктивно дослідив матеріали провадження та дійшов аргументованого висновку про те, що в задоволенні поданої скарги слід відмовити.

Доводи апеляційної скарги ОСОБА_6 колегією суддів апеляційного суду перевірено, вони визнані необґрунтованими, тому не заслуговують на увагу.

На переконання колегії суддів, слідчим суддею місцевого суду не допущено істотних порушень вимог кримінального процесуального закону, які би перешкодили постановити законне та обґрунтоване рішення.

Відтак, колегія суддів підстав для скасування ухвали слідчого судді місцевого суду не вбачає.

Керуючись ст.ст.404, 405, 407, 418, 419, 422, 423 КПК України, колегія суддів,

п о с т а н о в и л а :

Ухвалу слідчого судді Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 04 серпня 2025 року, якою відмовлено в задоволенні скарги ОСОБА_6 на бездіяльність уповноважених осіб Шепетівського РУП ГУНП в Хмельницькій області щодо невнесення до ЄРДР відомостей про кримінальне правопорушення за заявою від 05 липня 2025 року, залишити без змін, а його апеляційну скаргу без задоволення.

Ухвала набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3