КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 червня 2025 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду у складі:

головуючого-судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю секретаря ОСОБА_4 ,

адвоката ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_6 в інтересах ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 27 березня 2025 року,

ВСТАНОВИЛА:

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 27 березня 2025 року скаргу адвоката ОСОБА_6 в інтересах ОСОБА_7 на бездіяльність уповноважених осіб Спеціалізованої антикорупційної прокуратури щодо невнесення відомостей до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань, - повернуто особі, яка її подала.

Своє рішення суд мотивував тим, що скарга не підлягає розгляду у цьому суді, позаяк за предметною підсудністю скарга підлягає розгляду слідчими суддями Вищого антикорупційного суду.

Не погоджуючись із прийнятим рішенням, адвокат ОСОБА_6 в інтересах ОСОБА_7 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 27 березня 2025 року, постановити нову, якою призначити новий розгляд у суді першої інстанції. Доводи апеляційної скарги мотивує тим, що ВАКС підсудні кримінальні провадження стосовно корупційних кримінальних правопорушень, передбачених в примітці ст. 45 КК, ст. ст. 206-2, 209, 211, 366-2, 366-3 КК, якщо наявна хоча б одна з умов, передбачених п. п. 1-3 ч. 5 ст. 216 КПК (ч. 1 ст. 33-1 КПК).

Заслухавши доповідь судді, пояснення адвоката, яка підтримала апеляційну скаргу, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню частково.

Згідно ст. 370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.

Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до статті 94 цього Кодексу.

На переконання колегії суддів, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні доводів апеляційної скарги та матеріалів кримінального провадження, ухвала слідчого судді зазначеним вимогам кримінального процесуального закону не відповідає.

Як убачається із матеріалів судового провадження, до Шевченківського районного суду міста Києва надійшла скарга адвоката ОСОБА_6 в інтересах ОСОБА_7 . Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 27 березня 2025 року повернуто скаргу з тих підстав, що подана скарга не підсудна Шевченківському районному суду міста Києва.

На переконання колегії суддів такі висновки слідчого судді не узгоджуються із положеннями КПК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 304 КПК України скарга повертається, якщо: скаргу подала особа, яка не має права подавати скаргу; скарга не підлягає розгляду в цьому суді; скарга подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Як убачається із матеріалів судового провадження, адвокат ОСОБА_6 до суду першої інстанції надав копії ухвал Вищого антикорупційного суду від 27.02.2025 та Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду від 12.03.2025, в яких вказано, що скарга адвоката ОСОБА_6 в інтересах ОСОБА_7 не підсудна Вищому антикорупційному суду.

Відповідно до п. п. 1-3 ч. 5 ст. 216 КПК детективи Національного антикорупційного бюро України здійснюють досудове розслідування кримінальних правопорушень, передбачених ст. ст. 191, 206-2, 209, 210, 211, 354 (стосовно працівників юридичних осіб публічного права), 364, 366-2, 366-3, 368, 368-5, 369, 369-2, 410 КК, зокрема і за умови, що йдеться про вчинення кримінального правопорушення суддею (крім суддів ВАКС) (п. 1 ч. 5 ст. 216 КПК).

Тобто, розгляд скарги на невнесення відомостей до ЄРДР щодо вчинення кримінального правопорушення суддею, крім суддів ВАКС (наявна умова визначена п. 1 ч. 5 ст. 216 КПК), відноситься до підсудності Вищого антикорупційного суду лише, якщо в заяві або повідомленні про кримінальне правопорушення йдеться про вчинення хоча б одного з корупційних кримінальних правопорушень, зазначених у статтях, наведених у примітці ст. 45 КК, чи передбачених ст. ст. 206-2, 209, 211, 366-2, 366-3 КК.

Якщо в заяві чи повідомленні йдеться про вчинення суддею іншого злочину розгляд скарги за правилами предметної підсудності не може здійснюватися слідчими суддями ВАКС.

Ураховуючи, що в заяві ОСОБА_7 про злочин від 21.02.2025, направленій до САП, зазначалося про вчинення слідчим суддею Печерського районного суду міста Києва та секретарем судових засідань кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 365, ч. 2 ст. 366 КК (а. с. 5-6), але не йшлося про вчинення дій, наведених у примітці ст. 45 КК, чи передбачених ст. ст. 206-2, 209, 211, 366-2, 366-3 КК, а тому розгляд скарги його представника за правилами предметної підсудності не міг здійснюватися слідчими суддями ВАКС. Адже кримінальні правопорушення, передбачені ч. 2 ст. 365, ч. 2 ст. 366 КК, не згадуються у переліку, визначеному в ст. 33-1 КПК, як такі, що підсудні ВАКС.

Статтею 55 Конституції України передбачено, що кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб, та забезпечення права на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого є і однією із загальних засад кримінального провадження, що знайшло своє втілення у ст. 24 КПК України, і кожному гарантується право на таке оскарження.

У своїй практиці Європейський суд з прав людини звертав увагу, що «стаття 6 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права" (рішення від 4 грудня 1995 року у справі «Белле проти Франції» (Bellet v. France), Series A № 333-B, crop. 42, пункт 36).

Отже, скарга подана адвокатом ОСОБА_6 до належного суду та підстави у слідчого судді повертати скаргу відсутні.

На переконання колегії суддів, наведені слідчим суддею мотиви, якими він керувався, постановляючи оскаржувану ухвалу, не узгоджуються із нормами Закону, що має наслідком порушення прав особи.

За таких обставин, з урахуванням положень п. 1, п. 3 ч. 1 ст. 409, ч. 1 ст. 412 КПК України ухвала слідчого судді підлягає скасуванню з призначенням нового розгляду в суді першої інстанції, під час якого необхідно перевірити доводи скарги та прийняти законне та обґрунтоване рішення.

Керуючись ст.ст. 376, 404, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів, -

УХВАЛИЛА:

Апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_6 в інтересах ОСОБА_7 задовольнити.

Ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 27 березня 2025 року, якою скаргу адвоката ОСОБА_6 в інтересах ОСОБА_7 на бездіяльність уповноважених осіб Спеціалізованої антикорупційної прокуратури щодо невнесення відомостей до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань, повернуто особі, яка її подала, - скасувати та призначити новий судовий розгляд у суді першої інстанції.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню у касаційному порядку не підлягає.

Судді:_______________ ______________ _________________

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3