Справа № 716/1202/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09.07.2025 м.Заставна

Слідчий суддя Заставнівського районного суду Чернівецької області ОСОБА_1 , з участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянув у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_3 на невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді із скаргою на бездіяльність уповноважених осіб відділення поліції № 3 (м. Заставна) Чернівецького РУП ГУНП в Чернівецькій області щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудового розслідування.

В обґрунтування поданої скарги вказує, що 22.06.2025 нею подана заява про вчинене кримінальне правопорушення. Також вона отримала Пам`ятку про права та обов`язки потерпілого, а також Талон повідомлення Єдиного обліку № 6891 про прийняття і реєстрацію заяви (повідомлення) про кримінальне правопорушення та іншу подію. Станом на момент звернення до суду із скаргою вона не отримала жодної відповіді по вказаній заяві.

Просить зобов`язати уповноважену особу відділення поліції № 3 (м. Заставна) Чернівецького РУП ГУНП в Чернівецькій області внести відповідні відомості до ЄРДР та розпочати досудове розслідування, повідомити її про прийняте рішення. Також просить вжити заходів по недопущенню протиправних дій відносно неї як потерпілої сторони.

Скаржниця в судове засідання не з`явилася. Судом вжито заходів для належного та своєчасного повідомлення особи про розгляд її скарги.

З моменту призначення даної справи до розгляду відомості про дату, час та місце розгляду справи в суді відображалися на офіційному сайті Заставнівського районного суду Чернівецької області (https://zs.cv.court.gov.ua/sud2404/gromadyanam/csz), в розділі «Громадянам» у вкладці «Список судових справ, призначених до розгляду».

Однак, скаржник ОСОБА_3 будучи обізнаною про подання скарги до суду, а також стислими строками її розгляду, не вжила будь-яких заходів для явки до суду, не подала письмових пояснень, що свідчить про свідоме затягування розгляду справи або ігнорування процесуальними правами та обов`язками.

Відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права, добросовісність застосування якого входить до обов`язків судді, визначених статтею 56 Закону України «Про судоустрій і статус суддів».

Так, Європейський Суд з прав людини у рішенні «Пономарьов проти України» від 3 квітня 2008 наголосив, що «сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження».

За таких обставин, враховуючи принцип судочинства, зазначений в практиці ЄСПЛ, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суддя вважає за необхідне провести розгляд справи за відсутності особи, яка подала скаргу ОСОБА_3 . Дана обставина також пов`язується і з обмеженими строками регламентованими процесуальним законодавством для розгляду даної категорії скарг.

В судове засідання уповноважений представник органу досудового розслідування не прибув.

Дослідивши матеріали скарги приходжу до наступних висновків.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити.

Слідчим суддею встановлено, що 22 червня 2025 року о 19-59 годині надійшло повідомлення зі служби 102 в якому йдеться про те, що 22.06.2025 о 19-55 ОСОБА_3 повідомила, що за адресою: АДРЕСА_1 , не було три дні вдома нікого. Коли вони приїхали, то побачили що в будинку немає живлення і шматок кабелю відрізаний від передостаннього до останнього стовпа. На думку заявника працівники РЕМ та поліції відімкнули будинок від електромережі та забрали із собою електрокабель довжиною близько 30 метрів. Загальна сума завданих збитків 20 000 гривень. Згідно ст. 63 Конституції України ОСОБА_3 від дачі пояснень відмовилася.

Станом на момент розгляду скарги відомості про кримінальне правопорушення до ЄРДР за заявою ОСОБА_3 від 22 червня 2025 року не внесені.

Відповідно до ч.1 ст.214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування.

Відповідно до ч. 5 п. 4 ст. 214 КПК України - до Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела. До ЄРДР також вносяться відомості про попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.

Пунктом 1.2 розділу ІІ Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, встановлено, що відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела повинні відповідати вимогам п. 4 ч. 5 ст. 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення. До Реєстру підлягають внесенню відомості, які характеризують кримінальне правопорушення (п. 2.7 розділу ІІ Положення).

Аналіз вищезазначених положень закону дає підстави для висновку, що внесенню в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення особою такого кримінального правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Такий висновок слугує гарантією кожній особі від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Разом з тим, необхідно також враховувати, що основним складовим елементом об`єктивної сторони будь-якого злочину є його суспільна небезпечність. Злочин серед інших правопорушень характеризується найвищим ступенем суспільної небезпечності і саме це дозволяє відмежовувати його від близьких за об`єктивними і суб`єктивними ознаками інших правопорушень (адміністративних, дисциплінарних та інших).

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 30.01.2019 при розгляді справи №818/1526/18 зазначила, що, саме у межах процедури оскарження бездіяльності щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

В своїй усній заяві скаржник ОСОБА_3 повідомляє про факт відрізання кабелю лінії електропередач на електроопорах, а також відімкнення її житлового будинку від енергозабезпечення. Разом з тим, такий факт повинен бути зафіксований належним чином саме енергопостачальною компанією та її фахівцями. Такий факт також може бути зафіксований в інший передбачений законом спосіб. Незважаючи на це, заявник не надала таких відомостей ні правоохоронному органу до якого звернулась ні суду. Відсутні також відомості про порушення нормальної роботи знеструмленого об`єкту енергозабезпечення або ж спричинення небезпеки для життя мешканців будинку заявника, її сусідів чи інших осіб.

Суд враховуючи вищенаведене, дослідивши скаргу та заяву ОСОБА_3 , вважає, що відомості, які зазначені у заяві не містять в собі даних та посилань на докази, що можуть вказувати та підтверджувати наявність в діях невстановлених осіб, які нібито здійснили відрізання електричного кабелю, складу будь-якого кримінального правопорушення.

Як зазначено вище підставами вважати заяву чи повідомлення саме заявою/повідомленням про вчинення злочину є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину).

Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань і щодо них не повинно проводитися досудове розслідування.

Враховуючи вищенаведене, слідчий суддя приходить до висновку, що в поданій ОСОБА_3 заяві не вбачається обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення та не наведено об`єктивних даних, які б свідчили про реальну необхідність внесення відомостей до ЄРДР, однак із заяви вбачається незгода ОСОБА_3 із діями працівників РЕМ та працівників поліції, які нібито відімкнули її житловий будинок від енергопостачання, а тому в задоволенні скарги необхідно відмовити.

Керуючись ст. 2, 22, 214, 303-307 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В:

В задоволенні скарги ОСОБА_3 на невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення відмовити.

Оскарження ухвали слідчого судді здійснюється в апеляційному порядку.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції. Апеляційна скарга може бути подана на ухвалу слідчого судді протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_4