Справа № 202/4167/25
Провадження № 1-кс/202/3189/2025
ІНДУСТРІАЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА ДНІПРА
У Х В А Л А

28 квітня 2025 року м. Дніпро

Слідчий суддя Індустріального районного суду міста Дніпра ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у судовому засіданні клопотання слідчого ДРУП № 2 ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 , яке погоджене з прокурором Лівобережної окружної прокуратури міста Дніпра ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Чаплине Васильківського району Дніпропетровської області, громадянина України, який має середню освіту, неодружений, не працює, проживає зі слів за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимий,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

Слідчий ДРУП № 2 ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6 звернувся у кримінальному провадженні № 0000672 від 26.04.2025 з погодженим з прокурором клопотанням, в якому зазначає, що 26 квітня 2025 року ОСОБА_4 було затримано в порядку статті 208 КПК України та наступного дня, 27 квітня 2025, йому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, а саме у незаконному придбанні, зберіганні особливо небезпечних психотропних речовин з метою збуту, за попередньою змовою групою осіб.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_4 на даному етапі досудового розслідування підтверджується наступними доказами: протоколом затримання особи, протоколами допиту свідків ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , протоколом огляду та іншими доказами.

Слідчий вважає наявними ризики, передбачені пунктами 1, 3, 5 частини 1 статті 177 КПК України, а саме, що підозрюваний може переховуватися від органу досудового розслідування, незаконно впливати на свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки він підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до десяти років, не має міцних соціальних зв`язків, не працює, не має законного джерела доходу, йому відомі дані свідків, у зв`язку з чим він може здійснювати на них вплив з метою зміни ними показань.

За цих підстав слідчий просить застосувати відносно ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів та визначити йому заставу в розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, поклавши на нього обов`язки: прибувати до слідчого СВ Дніпровського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області за викликом; не відлучатися з населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання, не спілкуватися зі свідками та іншими особами у цьому кримінальному провадженні.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_7 клопотання слідчого підтримав.

Підозрюваний та його захисник-адвокат ОСОБА_5 у судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечували та просили застосувати більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, посилаючись на те, що він орендує житло в м. Дніпрі, є сиротою.

Заслухавши учасників судового розгляду, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання слідчого підлягає задоволенню, виходячи з наступного:

Слідчим суддею встановлено, що ДРУП № 2 ГУНП в Дніпропетровській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000672 від 26.04.2025 року.

26 квітня 2025 року ОСОБА_4 було затримано в порядку статті 208 КПК України та 27 квітня 2025 року йому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Відповідно до частини першої статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно з частиною другою статті 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Частиною першої статті 183 КПК України встановлено, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

При визначенні обґрунтованості підозри ОСОБА_4 у вчиненні даного кримінального правопорушення, слідчий суддя враховує, що обґрунтована підозра це такий стандарт доказування, який передбачає існування фактів чи інформації, які б переконали об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення.

Обґрунтованість залежить від усіх обставин, проте факти, що в сукупності дають підстави для підозри не мають бути такого ж рівня як ті, що необхідні для обвинувачення або навіть винесення вироку.

Так, у рішенні у справі «Нечипорук і И?онкало проти Украі?ни» від 21.04.2011 Європейський суд з прав людини зазначив, що термін «обґрунтована підозра» означає наявність фактів або відомостеи?, які здатні переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа могла вчинити це правопорушення. Від сукупності обставин справи залежить, що саме можна вважати обґрунтованою підозрою. Підозра буде вважатися обґрунтованою лише у випадку, коли вона ґрунтується на відомостях, що об`єктивно пов`язують підозрюваного із вчиненим кримінальним правопорушенням.

Тож на даному етапі провадження слідчий суддя не вирішує ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема не оцінює докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення, а визначає лише чи є причетність підозрюваного до вчинення злочину вірогідною та достатньою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження.

На переконання слідчого судді, обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення підтверджується, насамперед, протоколами огляду, протоколами допиту свідків, висновком експерта, згідно з якими у ОСОБА_4 було вилучено особливо небезпечну психотропну речовину PVP і його дії були спрямовані саме на збут цієї речовими.

Також слідчий суддя вважає, що прокурором у судовому засіданні доведено наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 частини 1 статті 177 КПК України, а саме, що підозрюваний може переховуватися від органу досудового розслідування, незаконно впливати на свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки він підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, за яке законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від шести до десяти років, йому можуть бути відомі свідки, які на цей час не встановлені органом досудового розслідування. Крім того, він не має міцних соціальних зв`язків, офіційно ніде не працює і не має постійного законного джерела доходу.

При вирішенні питання про застосування відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу, слідчий суддя враховує вагомість наявних доказів, які дають підстави обґрунтовано підозрювати його у вчиненні кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання його винуватим, а також дані про особу підозрюваного, який раніше не судимий, не має міцних соціальних зв`язків.

Отже, з урахуванням даних про особу підозрюваного, характеру та обставини злочину, в якому він обґрунтовано підозрюється, застосування до підозрюваного запобіжного заходу, непов`язаного з триманням під вартою, зокрема у вигляді домашнього арешту, на даному етапі досудового розслідування не зможе запобігти ризикам, передбаченим пунктами 1, 3, 5 частини 1 статті 177 КПК України, оскільки він не буде обмежений у свободі пересування та комунікації з іншими особами до такого ступеня, який би гарантував його належну процесуальну поведінку.

Тому слідчий суддя вважає, що тримання підозрюваного під вартою протягом певного строку під час досудового розслідування є виправданим.

Посилання сторони захисту на те, що підозрюваний є сиротою, не спростовують необхідність застосування до нього такого запобіжного заходу, оскільки він на цей час досяг повноліття та підозрюється у вчиненні тяжкого злочину.

Отже, оцінюючи обставини, передбачені статтею 178 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність застосування відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до частини третьої статті 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

З урахуванням майнового і сімейного становища підозрюваного, тяжкості кримінального правопорушення, в якому він підозрюється, всіх інших обставин кримінального провадження, слідчий суддя вважає за необхідне визначити йому розмір застави 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто в сумі 242 240 грн. (80 х 3028 грн.).

Слідчий суддя вважає, що застава лише в такому розмірі буде здатна запобігти існуючим ризикам, передбаченим ч. 1 ст. 177 КПК України, та не є непомірною.

Натомість цього застава в меншому розмірі може не забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного з огляду на відсутність у нього міцних соціальних зв`язків, підозру у вчиненні тяжкого злочину, пов`язаного зі збутом психотропної речовини.

Застосовуючи відносно підозрюваного альтернативний запобіжний захід у виді застави, яка може бути внесена у будь-який момент до 24 червня 2025 року включно, слідчий суддя також вважає за необхідне відповідно до статті 194 КПК України покласти на підозрюваного такі обов`язки: прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; не відлучатися з населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду; утримуватися від спілкування зі свідками у кримінальному провадженні.

Керуючись ст. ст. 176-178, 182-184, 193-194, 196-197 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого задовольнити.

Застосувати відносно ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 (шістдесят) днів.

Строк тримання ОСОБА_4 під вартою рахувати з моменту його затримання 26 квітня 2025 року.

Одночасно визначити ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді застави в розмірі 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто в сумі 242 240 (двісті сорок дві тисячі двісті сорок) грн., яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Дніпропетровській області в будь-який момент протягом дії ухвали до 24 червня 2025 року включно.

Покласти на ОСОБА_4 у разі внесення застави на строк до 24 червня 2025 включно наступні обов`язки: прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; не відлучатися з населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду; утримуватися від спілкування зі свідками у кримінальному провадженні.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Строк дії ухвали до 24 червня 2025 року включно.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_13