Справа № 946/3882/25
Провадження № 1-кс/946/1098/25
УХВАЛА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 травня 2025 року Ізмаїльський міськрайонний суд Одеської області в складі: головуючого слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

дізнавача ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 ,

власника майна ОСОБА_5 , представника власника майна ОСОБА_5 та ОСОБА_6 ОСОБА_7 ,

розглянувши у судовому засіданні клопотання старшого дізнавача СД Ізмаїльського районного відділу поліції ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Ізмаїльської окружної прокуратури Одеської області, про арешт майна, -

В С Т А Н О В И В:

26.05.2025 року старший дізнавач СД Ізмаїльського районного відділу поліції ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 звернулась до слідчого судді з клопотанням, погодженим прокурором Ізмаїльської окружної прокуратури Одеської області ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженню № 0000154 від 24.05.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України, яким просить накласти арешт на вилучені в ході проведення огляду місця події 24.05.2025 року: човен, бортовий реєстраційний номер ЯОД 06-29 з мотором «PARSUN»; сітки капронові довжиною 75х1 м., вічко 85мм 4 од; сітки ліскові довжиною 75х1 м., вічко 70мм 8 од; ятеря, які складають одну конструкцію з одного крила розмірами: вічко - 40 мм, довжиною - 20м, висотою 1,5 метрів та двох бочок, розмірами кожна: вічко 36мм, діаметр 1 м; плоскирка 577 одиниць; лящ 514 одиниць; карась 19 одиниць; судак 7 одиниць; щука 1 одиниця; окунь 1 одиниця; сазан 144 одиниця; товстолоб 14 одиниць; білий амур 20 одиниць, з передачею на зберігання до ЛТД «КЛЕСТ» (), юридична адреса: Одеська область, м. Одеса, вул. М. Грушевського, буд. 39, офіс №5.

Клопотання мотивоване тим, що 24.05.2025 до Ізмаїльського РВП ГУНП в Одеській області надійшло повідомлення про те, що працівниками ІНФОРМАЦІЯ_1 спільно з СВП Ізмаїльського РВП ГУНП в Одеській області та рибоохоронним патрулем на озера Катлабух біля с. Багате Ізмаїльського району Одеської області виявлено громадян ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , які незаконно займалися рибним промислом, чим завдали істотну шкоду. ЄО-10882.

Вказане повідомлення зареєстроване до ЄРДР під №0000154 від 24.05.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

Під час проведення огляду 24.05.2025 на узбережжі озера Катлабух, біля с. Багате Ізмаїльського району Одеської області, 22 причал АРК «Придунайська Нива», за координатами 45.4501139, 289522858, було виявлено та вилучено: човен, бортовий реєстраційний номер ЯОД 06-29 з мотором «PARSUN»; сітки капронові довжиною 75х1 м., вічко 85мм 4 од; сітки ліскові довжиною 75х1 м., вічко 70мм 8 од; ятеря, які складають одну конструкцію з одного крила розмірами: вічко - 40 мм, довжиною - 20м, висотою 1,5 метрів та двох бочок, розмірами кожна: вічко 36мм, діаметр 1 м; плоскирка 577 одиниць; лящ 514 одиниць; карась 19 одиниць; судак 7 одиниць; щука 1 одиниця; окунь 1 одиниця; сазан 144 одиниця; товстолоб 14 одиниць; білий амур 20 одиниць.

Як зазначено у клопотанні, на теперішній час орган досудового розслідування обґрунтовано вважає, що невід`ємною процесуальною дією по вказаному кримінальному провадженню є накладення арешту на: човен, бортовий реєстраційний номер ЯОД 06-29 з мотором «PARSUN»; сітки капронові довжиною 75х1 м., вічко 85мм 4 од; сітки ліскові довжиною 75х1 м., вічко 70мм 8 од; ятеря, які складають одну конструкцію з одного крила розмірами: вічко - 40 мм, довжиною - 20м, висотою 1,5 метрів та двох бочок, розмірами кожна: вічко 36мм, діаметр 1 м; плоскирка 577 одиниць; лящ 514 одиниць; карась 19 одиниць; судак 7 одиниць; щука 1 одиниця; окунь 1 одиниця; сазан 144 одиниця; товстолоб 14 одиниць; білий амур 20 одиниць, з передачею на зберігання до ЛТД «КЛЕСТ» (), які було вилучено з метою забезпечення збереження речових доказів, запобігання можливості їх приховування, псування, пошкодження, знищення, перетворення, відчуження, який наддасть органу досудового розслідування повно, всебічно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, у зв`язку з чим дізнавач та прокурор просять накласти арешт на вказане майно.

Дізнавач та прокурор у судовому засіданні наполягали на задоволенні клопотання, посилаючись на підстави, зазначені у клопотанні.

Власник майна ОСОБА_5 та його представник ОСОБА_7 у судовому засіданні не заперечували проти задоволення клопотання дізнавача в частині накладення арешту на сітки та рибу. Одночасно заперечували проти накладення арешту на човен та двигун та просили повернути вказане майно його власнику, мотивуючи тим, що ОСОБА_5 та ОСОБА_6 є працівниками АРК «Придунайська Нива», мали всі дозвільні документи. Також зазначили, що мотор належить ОСОБА_5 . Виданий мотор підприємством вийшов із ладу, тому ОСОБА_5 встановив належний йому мотор на човен, який був закріплений за ним та формально належить підприємству АРК «Придунайська Нива».

Вивчивши матеріали клопотання про арешт майна, додані документи до вказаних клопотань, вислухавши думку учасників процесу, слідчий суддя дійшов до наступного висновку.

Згідно статей 2, 7 КПК України, визначені завдання кримінального судочинства, відповідно до яких, зміст і форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких зокрема відносяться: верховенство права, недоторканність права власності, забезпечення права на захист, доступ до правосуддя, забезпечення права на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності.

Положеннями ст. 41 Конституції України передбачено, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності.

При розгляді клопотання про накладення арешту на майно в порядку статей 170-173 КПК України, для прийняття законного, обґрунтованого та справедливого рішення, слідчий суддя повинен з`ясувати правову підставу для арешту майна, яка має бути викладена у клопотанні та відповідати вимогам закону.

Вказана норма узгоджується зі ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, відповідно до якої будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження повинен обґрунтувати свою ініціативу в контексті норм закону.

В свою чергу викладене також знайшло своє підтвердження в рішеннях Європейського Суду з прав людини (далі, ЄСПЛ), в тому числі в рішеннях «Бакланов проти Росії» (від 09 червня 2005 року) та «Фрізен проти Росії» (від 24 березня 2005 року), де ЄСПЛ зазначив, що «досягнення справедливого балансу між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи лише тоді стає значимим, якщо встановлено, що під час відповідного втручання було дотримано принципу «законності» і воно не було свавільним». У справі «Ізмайлов проти Росії» (п. 38 рішення від 16 жовтня 2008 року) Європейський Суд вказав, що: «для того, щоб втручання вважалося пропорційним, воно має відповідати тяжкості правопорушення і не становити «особистий надмірний тягар для особи».

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень ст. 170 Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до ч. 6 ст. 170 цього Кодексу.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати в тому числі можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 КПК України).

Згідно із ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна, як доказ в кримінальному провадженні; 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння; 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна; 4) розмір шкоди завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою; 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Частиною третьою статті 172 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

Як встановлено в судовому засіданні, сектором дізнання Ізмаїльського РВП ГУНП в Одеській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженню № 0000154 від 24.05.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

24.05.2025 до Ізмаїльського РВП ГУНП в Одеській області надійшло повідомлення про те, що працівниками ІНФОРМАЦІЯ_1 спільно з СВП Ізмаїльського РВП ГУНП в Одеській області та рибоохоронним патрулем на озера Катлабух біля с. Багате Ізмаїльського району Одеської області виявлено громадян ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , які незаконно займалися рибним промислом, чим завдали істотну шкоду.

Під час проведення огляду 24.05.2025 на узбережжі озера Катлабух, біля с. Багате Ізмаїльського району Одеської області, 22 причал АРК «Придунайська Нива», за координатами 45.4501139, 289522858, було виявлено та вилучено: човен, бортовий реєстраційний номер ЯОД 06-29 з мотором «PARSUN»; сітки капронові довжиною 75х1 м., вічко 85мм 4 од; сітки ліскові довжиною 75х1 м., вічко 70мм 8 од; ятеря, які складають одну конструкцію з одного крила розмірами: вічко - 40 мм, довжиною - 20м, висотою 1,5 метрів та двох бочок, розмірами кожна: вічко 36мм, діаметр 1 м; плоскирка 577 одиниць; лящ 514 одиниць; карась 19 одиниць; судак 7 одиниць; щука 1 одиниця; окунь 1 одиниця; сазан 144 одиниця; товстолоб 14 одиниць; білий амур 20 одиниць.

З наведеного орган досудового розслідування просить накласти арешт на майно, перелік якого міститься у клопотанні, вважаючи подане ними клопотання змістовним та обґрунтованим.

Втім, слідчий суддя дослідивши клопотання про арешт майна та долучені до нього документи, зауважує, що, ані з клопотання про арешт майна, ані безпосередньо зі змісту протоколу огляду місця події від 24.05.2025 року, яким вилучено майно, не вбачаються ідентифікуючі характеристики мотора «PARSUN».

Враховуючи, що слідчий у клопотанні не наводить ідентифікуючі характеристики мотора «PARSUN», які б надавали змогу їх у подальшому ідентифікувати та співставити саме з даним кримінальним провадження та безпосередньо з тим, що саме це майно вилучено під час огляду місця події 24.05.2025 року, слідчий суддя вважає, що клопотання слідчого не містить належного обґрунтування.

В свою чергу, власник майна ОСОБА_5 та його представник ОСОБА_7 у судовому засіданні зазначили, що ОСОБА_5 та ОСОБА_6 є працівниками АРК «Придунайська Нива», мали дозвіл для здійснення вилову риби.

Разом з тим, в клопотанні дізнавача відсутні будь-які посилання щодо вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України з урахуванням тієї обставини, що ОСОБА_5 та ОСОБА_6 є працівниками АРК «Придунайська Нива» і з урахуванням цієї обстави в чому полягає кваліфікація вчинення злочину, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України.

Аналіз змісту клопотання дізнавача та матеріалів доданих до нього доказів, а саме зазначених процесуальних документах, свідчить про не дотримання вимог наведених вище норм кримінального процесуального закону.

Відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

Враховуючи викладене, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність повернення клопотання про арешт майна відповідно до вимог ст. 172 КПК України для усунення недоліків, оскільки клопотання не відповідає вимогам ст. 171 КПК України.

На підставі вищезазначеного та керуючись ст.ст. 167, 170, 171, 172, 173 КПК України, -

У Х В А Л И В:

Клопотання старшого дізнавача СД Ізмаїльського районного відділу поліції ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Ізмаїльської окружної прокуратури Одеської області, про арешт майна у кримінальному провадженню № 0000154 від 24.05.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 249 КК України повернути прокурору для усунення недоліків.

Встановити строк для усунення недоліків в 72 години з моменту отримання копії ухвали слідчого судді Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області.

Після усунення недоліків сторона кримінального провадження не позбавлена права повторно звернутися із даним клопотанням до суду в загальному порядку.

Роз`яснюється, що право на повторне звернення до слідчого судді з клопотанням про арешт майна після усунення недоліків, має виключно прокурор.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено 28.05.2025 року.

Слідчий суддя: ОСОБА_1