Справа № 645/66/25
Провадження № 1-кп/645/316/25
У Х В А Л А

іменем України

29 квітня 2025 року м. Харків

Немишлянський районний суд м.Харкова у складі колегії суддів:

головуючого - судді ОСОБА_1

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_4

захисників обвинувачених адвокатів ОСОБА_5 , ОСОБА_6

обвинувачених- ОСОБА_7 , ОСОБА_8 ,

розглянувши у закритому підготовчому судовому засіданні в залі суду в м.Харкові обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000051 від 29.02.2024 року відносно:

ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченої у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 111, ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 111; ч. 2 ст. 436-2 КК України,

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , обвинувачуваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 111 КК України,-

-

встановила:

У провадження Фрунзенського районного суду м. Харкова надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000051 від 29.02.2024 року, по обвинуваченню ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ч. 2 ст. 111, ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 111 та ч. 2 ст. 436-2 КК України та ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , за ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 111 КК України.

У підготовчому судовому засіданні обвинуваченою ОСОБА_7 заявлено клопотання про залучення перекладача у кримінальному провадженні, в обґрунтування клопотання посилалася на те, що вона не розуміє українську мову, у зв`язку з чим не може належним чином здійснювати свій захист.

Прокурор у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання обвинуваченого.

Колегія суддів, вислухавши думку учасників кримінального провадження, дослідивши доводи клопотання обвинуваченого, приходить до висновку про відмову у задоволенні клопотання, виходячи з наступного.

Участь перекладача у кримінальному провадженні зумовлена конституційною засадою рівності перед законом і судом (ч. 2 ст. 24 Конституції України, ст.10 КПК України), за якою, серед іншого, не допускається привілеїв чи обмежень (в т.ч. й у процесуальних правах, передбачених КПК) за мовними ознаками.

Відповідно до ч.ч. 1, 3 ст. 29 КПК України кримінальне провадження здійснюється державною мовою. Сторона обвинувачення, слідчий суддя та суд складають процесуальні документи державною мовою. Слідчий суддя, суд, прокурор, слідчий забезпечують учасникам кримінального провадження, які не володіють чи недостатньо володіють державною мовою, право давати показання, заявляти клопотання і подавати скарги, виступати в суді рідною або іншою мовою, якою вони володіють, користуючись у разі необхідності послугами перекладача в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Залучення перекладача для проведення процесуальних дій має на меті забезпечити особам, які беруть участь у кримінальному провадженні та не володіють чи недостатньо володіють державною мовою, можливість користуватися рідною мовою або іншою мовою, якою вони володіють (п. 18 ч. 3 ст. 42, п. 9 ч. 1 ст. 56, п. 11 ч. 3 ст. 64-1, п. 4 ч. 1 ст. 66 КПК України).

Згідно з ч. 1 ст. 68 КПК України у разі необхідності у кримінальному провадженні перекладу пояснень, показань або документів сторони кримінального провадження або слідчий суддя чи суд залучають відповідного перекладача (сурдоперекладача).

При цьому питання про дотримання вимог ст. 29 КПК України щодо залучення перекладача слід вирішувати у кожному конкретному випадку з урахуванням того, чи не призвело це до порушення рівності перед законом і судом (принципу «рівності можливостей») та несправедливості судового розгляду в цілому у розумінні положень ст. 6 Конвенції про захист прав та основоположних свобод (Постанова Верховного Суду від 08.06.2021 справа № 206/1151/19).

У відповідності до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенцію) та практику ЄСПЛ як джерело права.

За пунктом 3(е) статті 6 Конвенції, обвинувачений має право отримувати безоплатну допомогу перекладача, якщо він не розуміє мови, яка використовується у суді, або не розмовляє нею.

Відповідно до практики ЄСПЛ перекладач необхідний у кримінальному процесі, якщо особа не розуміє або не розмовляє мовою судочинства в обсязі, достатньому для розуміння перебігу судового процесу та участі в розв`язанні питання, яке для неї мало вирішальне значення, або особа за рівнем володіння мовою не здатна на ведення свого захисту та висувати на розгляд суду свою версію без допомоги перекладача. Рівень розуміння і спілкування, за якого виникає право на безоплатну допомогу перекладача, залежить від фактичних обставин, з огляду на цей рівень визначається обсяг необхідної "допомоги". Загалом обвинувачений повинен бути в змозі самостійно або за допомогою перекладача розуміти, що відбувається під час розгляду справи, і брати участь у розгляді такою мірою, що забезпечувала б його право на справедливий суд.

При цьому чинниками для з`ясування розуміння особою вказаних обставин Конвенція та практика ЄСПЛ визначають: 1) тривалість проживання у державі ведення судочинства; 2) рівень освіти, час та місце її здобуття; мова навчання; 3) рід занять, спосіб життя та обсяг комунікації.

Право на безоплатну допомогу перекладача застосовується лише тоді, коли обвинувачений не може розуміти мову, яка використовується в суді, або говорити нею ("К. проти Франції" (K. v. France, рішення Комісії № 10210/82, DR 35, від 07 грудня 1983 року).

У рішенні ЄСПЛ "Лагерблом проти Швеції" (Lagerblom v. Sweden), § 62) зазначено, що обвинувачений, який розуміє мову, яка використовується в суді, не може просити про надання перекладача, аби мати можливість здійснювати свій захист іншою мовою, навіть мовою національної меншини, до якої він належить.

Як зазначено у постанові Верховного Суду від 19.02.2019 року по справі № 236/1798/16-к, при вирішенні питання про залучення перекладача визначальною є впевненість суду, що обвинувачений дійсно не володіє, або недостатньо володіє державною мовою.

Відповідно до ч. 1 ст. 6 Закону України «Про забезпечення функціонування української мови як державної» кожний громадянин України зобов`язаний володіти державною мовою.

Зазначена вище норма закону передбачає, що кожен громадянин України повинен володіти державною мовою.

Колегія суддів, враховує, що обвинувачена є громадянкою України, уродженкою с. Хрустальний, Луганської області, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , постійно проживає на території України, має захисника, який надає їй правову допомогу.

За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення клопотання обвинуваченої щодо залучення перекладача з української на російську мову, оскільки перекладач не залучається судом вразі відсутності сумнівів про володіння державною мовою у обвинуваченої.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 29, 68, 336 КПК України, колегія суддів -

постановила:

У задоволенні клопотання обвинуваченої ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_1 , про залучення перекладача з української на російську мову за рахунок держави для участі у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000051 від 29.02.2024 року відносно: ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченої у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 111, ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 111; ч. 2 ст. 436-2 КК України, ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , обвинувачуваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 111 КК України,- відмовити.

Повний текст ухвали виготовлено 29 квітня 2025 року.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя: ОСОБА_1

Судді: ОСОБА_2

ОСОБА_3