Справа № 953/3429/25
н/п 1-кс/953/5632/25
встановив:
?1) ??Чи можна ідентифікувати на відеозаписі до Протоколу про результати проведення негласної слідчої (розшукової) дії - аудіо-, відеоконтроль особи від 24.04.2025 звук шелестіння грошових купюр? Якщо так, то за якими ознаками?
2) ???Чи можна ідентифікувати на відеозаписі до Протоколу про результати проведення негласної слідчої (розшукової) дії - аудіо-, відеоконтроль особи від 24.04.2025 грошові купюри? Якщо так, то за якими ознаками?
3) Чи можна ідентифікувати на відеозаписі до Протоколу про результати проведення негласної слідчої (розшукової) дії - аудіо-, відеоконтроль особи від 24.04.2025 справжність грошових купюр? Якщо так, то за якими ознаками?
4) ???Чи можна ідентифікувати на відеозаписі до Протоколу про результати проведення негласної слідчої (розшукової) дії - аудіо-, відеоконтроль особи від 24.04.2025 долари США? Якщо так, то за якими ознаками?
5) ???Чи можна ідентифікувати на відеозаписі до Протоколу про результати проведення негласної слідчої (розшукової) дії - аудіо-, відеоконтроль особи від 24.04.2025 5 купюр, номіналом 100 (сто) доларів США, наступних серій та номерів: купюра номіналом 100 доларів QK 13798244B; купюра номіналом 100 доларів QK 13798243В; купюра номіналом 100 доларів LF50689630A; купюра номіналом 100 доларів LH93602357B; купюра номіналом 100 доларів QK20511921? Якщо так, то за якими ознаками?
У розпорядження експертів направити відеозапис до Протоколу про результати проведення негласної слідчої (розшукової) дії - аудіо-, відеоконтроль особи від 24.04.2025.
Слідчий суддя, вивчивши матеріали клопотання, приходить до висновку про необхідність повернення даного клопотання, виходячи з наступного.
Порядок звернення до суду за судовим захистом у кримінальному провадженні врегульований Кримінальним процесуальним кодексом України.
Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право на звернення до суду. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.
Згідно ч. 1 ст. 242 КПК України, експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених ст. 244 КПК України, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.
Відповідно до ч. 1 ст. 244 КПК України, сторона захисту має право звернутися до слідчого судді з клопотанням про проведення експертизи у разі, якщо: 1) для вирішення питань, що мають істотне значення для кримінального провадження, необхідне залучення експерта, проте сторона обвинувачення не залучила його або для вирішення залученим стороною обвинувачення експертом поставлені запитання, що не дозволяють дати повний та належний висновок з питань, для з`ясування яких необхідне проведення експертизи, або існують достатні підстави вважати, що залучений стороною обвинувачення експерт внаслідок відсутності у нього необхідних знань, упередженості чи з інших причин надасть або надав неповний чи неправильний висновок; 2) сторона захисту не може залучити експерта самостійно через відсутність коштів чи з інших об`єктивних причин.
Згідно ч. 2 ст. 244 КПК України, у клопотанні зазначаються: 1) короткий виклад обставин кримінального правопорушення, у зв`язку з яким подається клопотання; 2) правова кваліфікація кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 3) виклад обставин, якими обґрунтовуються доводи клопотання; 4) експерт, якого необхідно залучити, або експертна установа, якій необхідно доручити проведення експертизи; 5) вид експертного дослідження, що необхідно провести, та перелік запитань, які необхідно поставити перед експертом.
До клопотання також додаються: копії матеріалів, якими обґрунтовуються доводи клопотання; копії документів, що підтверджують неможливість самостійного залучення експерта стороною захисту.
Згідно клопотання захисника підозрюваного ОСОБА_2 адвоката ОСОБА_3 про залучення експерта в порядку ст. 242, 243 КПК України від 18.07.2025, адресованого слідчому СУ ГУ НП в Харківській області ОСОБА_5 , адвокат просив слідчого призначити відеотехнічну експертизу, яке постановою старшого слідчого в ОВС СУ ГУ НП в Харківській області ОСОБА_5 від 19.07.2025 частково задоволено.
Так, в мотивувальній частині постанови від 19.07.2025 слідчий зазначив, зокрема, що відповідно до п. 1.2 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 №53/5, визначено основні види (підвиди) експертизи, і серед зазначеного вичерпного переліку відсутня відеотехнічна експертиза.
В клопотанні про залучення експерта в порядку ст. 242, 243 КПК України, поданому до суду, адвокат просить призначити фототехнічну експертизу відеозапису, тобто інший вид експертизи, з клопотанням про проведення якої адвокат не звертався до слідчого із відповідним клопотанням.
Адвокатом до клопотання не залучено копій документів, що підтверджують неможливість самостійного залучення експерта стороною захисту.
Згідно ч. 4 ст. 244 КПК України, у разі встановлення слідчим суддею, що клопотання подано без додержання вимог частини другої цієї статті, слідчий суддя повертає таке клопотання особі, яка його подала, про що постановляє ухвалу.
З урахуванням викладеного, дане клопотання про призначення експертизи підлягає поверненню захиснику.
Керуючись ст. ст. 2, 7, 26, 243, 244, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -
Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1