Дата документу 18.07.2025Справа № 554/5818/25
Провадження № 1-кс/554/8897/2025
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 липня 2025 року м. Полтава

Слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Полтави ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , адвоката ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Полтаві клопотання слідчого СВ ВП № 1 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором Спеціалізованої екологічної прокуратури Полтавської обласної прокуратури ОСОБА_5 , про накладення арешту на майно в кримінальному провадженні № 0000013 від 03.01.2024 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч.2, 3 ст.27, ч.4 ст.28, ч.4 ст.246, ч.1 ст.364 КК України,

в с т а н о в и л а:

Слідчий звернувся до суду з вищезазначеним клопотанням, у якому просить накласти арешт на майно, вилучене за місцем реєстрації ОСОБА_6 , що за адресою: АДРЕСА_1 .

В обґрунтування клопотання зазначив, що в провадженні СУ ГУНП в Полтавській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0000013 від 03.01.2024 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч.2, 3, ст.27, ч.4 ст.28 ч.4 ст.246, ч.1 ст.364 КК України.

В ході проведення досудового розслідування встановлено, що в період часу починаючи з 07.03.2025 року по 28.03.2025 року, було виявлено незаконну порубку дерев породи «Ясен», «Акація», «Дуб» «Клен», в кількості 240 свіжо-спиляних пеньків в полезахисній лісосмузі поблизу с. Розумівка Полтавського району Полтавської області, чим відповідно до довідок вартості та розрахунку розміру шкоди Державної екологічної інспекції Центрального округу від 08.04.2025, державі, заподіяно збитків на суму 4 307 135,47 грн.

В ході проведення оперативно-розшукових заходів працівниками УСБУ в Полтавській області було встановлено групу осіб, які причетні до вказаних злочинів, а також організовано займаються незаконними порубками дерев різних порід в лісосмугах на території Полтавського району, Полтавської області, після чого що спричиняє тяжкі наслідки.

Встановлено, що до вказаної протиправної діяльності причетні наступні особи: ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 та ОСОБА_13

14.07.2025 року на підставі ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Полтава було проведено обшук за місцем реєстрації ОСОБА_6 , що за адресою: АДРЕСА_1 , під час якого було виявлено та вилучено: бензопилку в корпусі червоного кольору, на якому мається напис «FORTE 3300 Вт», та на шині якої мається пластиковий чохол; копію договору підряду від 25.01.2025 на 3 арк.; копію договору підряду від 30.05.2025 на 5 арк.; аркуш паперу формату А4 із зображеними ділянками місцевості 1 арк.; завірену копію Акту на 1 арк; бензопилку в корпусі жовтого кольору марки «STIHL» на якій мається наліпка з номером «MS 260/MS 260c, 114 2B 12.2024», шина в якій закрита пластиковим чохлом жовтого кольору; бензопилку марки «STIHL» в корпусі жовтого кольору на якій мається наліпка із написом «MS 260c, 114 2B; 07.2024» в якій шина закрита плаcтиковим чохлом жовтого кольору.

Постановою слідчого від 14.07.2025 вилучене майно визнано речовими доказами по кримінальному провадженню.

З метою забезпечення збереження речових доказів, запобігання можливості їх пошкодження, знищення, приховування, слідчий просить накласти арешт на них арешт.

У судове засідання слідчий не з`явився, надіслав до суду заяву, в якій розгляд клопотання просив проводити без його участі, клопотання просив задовольнити в повному обсязі.

Представник власника майна адвокат ОСОБА_3 просив відмовити в задоволенні клопотання в частині арешту вилучених під час обшуку документів, уважаючи, що останні не мають жодного відношення до обставин, що розслідуються у даному кримінальному провадженні. Крім того, зазначив, що клопотання про арешт майна, на його думку, подане з порушенням 48-годинного строку для його подання.

Заслухавши думку представника власника майна, вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до положень ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом скоєння кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно з п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За правилами ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Речовим доказом у розумінні положень ст.98 КПК України є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до п.7 ч.1 ст.131 КПК України арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження.

Згідно з ч.1 ст.173 КПК України слідчий суддя відмовляє у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Відповідно до п.п.1, 2, 5, 6 ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Як слідує зі змісту клопотання, метою накладення арешту на майно є забезпечення збереження речових доказів, що узгоджується із вимогами п.1 ч.2 ст.170 КПК України

Постановою слідчого від 14.07.2025 року вилучене майно визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

Аналізуючи матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до такого висновку.

Слідчим доведено, що вилучене 14.07.2025 року під час проведення обшуку за місцем реєстрації ОСОБА_6 , за адресою: АДРЕСА_1 , майно є доказом злочину, містить відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, бензопили могли бути знаряддям вчинення кримінального правопорушення, тобто відповідає критеріям речового доказу, зазначеним у ст.98 КПК України.

Застосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту щодо вказаного майна надасть можливість провести із ним необхідні органу досудового розслідування слідчі та процесуальні дії, експертні дослідження. Висновки, отримані за результатами виконання таких процесуальних дій слугуватимуть доказами у справі.

Вказане майно підлягає арешту, так як не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню.

На виконання вимог ч.1 ст.173 КПК України слідчий довів необхідність арешту майна, а також наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.170 КПК України.

На даному етапі досудового розслідування його потреби виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою забезпечення кримінального провадження, оскільки існує пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються органом досудового розслідування, та метою, яку прагнуть досягти, а слідчий суддя на даній стадії не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно.

Щодо доводів адвоката про те, що клопотання про арешт майна подане до суду із порушенням встановленого нормами КПК України строку для його подання, слідчий суддя зазначає наступне.

Відповідно до ч.5 ст.171 КПК України у разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Із долученої до клопотання копії протоколу обшуку вбачається, що обшук за місцем реєстрації ОСОБА_6 , за адресою: АДРЕСА_1 , було проведено 14.07.2025 року в період з 06 год. 11 хв. до 08 год. 19 хв. на підставі ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду міста Полтави від 16.06.2025 року.

Клопотання про арешт вилученого під час проведення цього обшуку майна було подане до суду 15.07.2025 року та в цей же день зареєстроване канцелярією суду за вх. № 40542 від 15.07.2025 року, що підтверджується відбитком штампу з відповідними написами на супровідному листі (а.с.16).

Отже, в даному випадку клопотання про арешт майна подане в межах 48-годинного строку, встановленого для його подання.

На підставі викладеного, слідчий суддя приходить до висновку про наявність правових підстав для арешту, вказаного в клопотанні сторони обвинувачення майна, враховує можливість використання його як доказу у зазначеному кримінальному провадженні, наслідки арешту майна, розумність та співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а тому клопотання про арешт майна підлягає задоволенню.

Водночас слідчий суддя роз`яснює, що відповідно до положень ч.1 ст.174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Керуючись ст.ст.98, 131, 132, 170, 173, 372 КПК України, слідчий суддя,

у х в а л и л а:

Клопотання слідчого - задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене 14.07.2025 року під час проведення обшуку за місцем реєстрації ОСОБА_6 , що за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: бензопилу в корпусі червоного кольору, на якому напис «FORTE 330 Вт» та на шині якої пластиковий чохол; копію договору підряду від 25.01.2025 року на 3 арк.; копію договору підряду від 30.05.2025 року на 5 арк.; аркуш паперу формату А4 із зображеними ділянками місцевості - 1 арк.; завірену копію Акту на 1 арк.; бензопилку в корпусі жовтого кольору марки «STIHL», на якій наліпка з номером «MS 260/MS 260с, 114 2В 12.2024», шина в якій закрита пластиковим чохлом жовтого кольору; бензопилку марки «STIHL» в корпусі жовтого кольору, на якій мається з написом «МS 260c, 114 2В; 07.2024», в якій шина закрита пластиковим чохлом жовтого кольору, шляхом позбавлення права відчуження, розпоряджання та використання до скасування арешту майна у встановленому нормами КПК України порядку.

Ухвала підлягає негайному виконанню та може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали складено 21 липня 2025 року о 16 годині.

Слідчий суддя ОСОБА_1