УХВАЛА

про повернення клопотання

07.08.2025 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 ,

розглянувши клопотання адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна, та додані до нього матеріали,-

ВСТАНОВИВ:

06.08.2025 року адвокат ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням, в якому просить скасувати арешт та безоплатно повернути ОСОБА_3 наступне майно: дві зв`язки ключів; мобільний телефон «Sony» ІМЕІ 1 НОМЕР_1 , ІМЕІ 2 НОМЕР_2 з сім-карткою НОМЕР_3 ; мобільний телефон марки «Iphone XR» ІМЕІ 1: НОМЕР_4 , ІМЕІ 2: НОМЕР_5 з сім-карткою НОМЕР_6 ; грошові кошти в сумі 1520 гривень.

В клопотанні зазначено, що 20.12.2024 року слідчим суддею Корольовського районного суду м. Житомира задоволено клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Житомирській області, та накладено арешт на вищезазначене майно, в кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000908 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 3 ст. 146, ч. 4 ст. 189 КК України.

Заявник вказує, що всі слідчі дії з арештованим майном проведені, а тому вважає, що потреба в арешті відпала.

Дослідивши клопотання, слідчий суддя дійшов висновку, що воно підлягає поверненню, виходячи з наступного.

Згідно з вимогами ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими заявник обґрунтовує доводи клопотання.

Відповідно до положень ст.22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Суд, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Як вказано у ст.26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Тобто, виходячи з положень ст.ст. 22, 26 КПК України, на особу, яка подає клопотання, покладається обов`язок доведення перед слідчим суддею факту того, що клопотання подала особа, яка має на це право; клопотання підлягає розгляду в цьому суді; клопотання подано у встановлений строк та на дію чи бездіяльність, що підлягають оскарженню до слідчого судді.

Відповідно до п.7 ч.2 ст.131 КПК України арешт майна є видом заходу забезпечення кримінального провадження.

Згідно з ч.5 ст. 132 КПК України встановлено, що під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин, на які вони посилаються.

Заявник звертається з клопотанням про скасування заходу забезпечення кримінального провадження, а відтак на нього поширюються положення закону, який регулює порядок застосування та/або скасування відповідного заходу.

Звертаючись до слідчого судді з клопотанням заявник зазначив, що арешт було накладено на підставі ухвали слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира від 20.12.2024 року.

На підтвердження викладених в клопотанні обставин адвокат ОСОБА_2 до клопотання долучив копію ухвали слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира від 20.12.2024 рокупро накладення арешту на майно.

Як вбачається з ухвали слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира від 20.12.2024, арешт на вказане у клопотанні майно накладено за клопотанням слідчого СУ ГУНП в Житомирській області.

Кримінальним процесуальним кодексом України визначено, що судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування (ч. 7 ст.100, ч. 2 ст. 132, ч. 1 ст. 184, ч. 1 ст. 192, ч. 2 ст. 199, ч. 1 ст. 201 КПК України).

Системний аналіз положень КПК України дає підстави для висновку, що незважаючи на відсутність у статті 174 КПК України вказівки на підсудність клопотання про скасування арешту майна, це питання повинно розглядатися слідчим суддею того суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Відповідно до ст. 34 КПК України, суди не наділені повноваженнями направляти такі заяви, клопотання, скарги для розгляду з одного суду першої інстанції до іншого.

Дотримання правил підсудності є гарантією права на справедливий суд, тобто на суд, встановлений законом.

Згідно з поданими заявником слідчому судді доказами, зокрема, за змістом ухвали слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира від 20.12.2024, органом, яким здійснюється досудове розслідування по кримінальному провадженню №0000908, є СУ ГУНП в Житомирській області, який не розташований на території Богунського району м. Житомира.

Відповідно до ч.3 ст.9 КПК України закони та інші нормативно-правові акти України, положення яких стосуються кримінального провадження, повинні відповідати цьому Кодексу. При здійсненні кримінального провадження не може застосовуватися закон, який суперечить цьому Кодексу.

Згідно з ч. 6 ст. 9 КПК України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 цього Кодексу.

Таким чином, оскільки питання направлення клопотань за підсудністю КПК України не врегульовано, клопотання слід повернути як таке, що не підлягає розгляду в цьому суді, у зв`язку з чим слідчий суддя дійшов висновку про повернення клопотання особі, яка його подала для подальшого звернення до суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування (Корольовський районний суд м. Житомира).

На підставі викладеного, керуючись ст. 131, 132, 174 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 про скасування арешту майна - повернути особі, яка її подала.

Роз`яснити, що повернення клопотання не перешкоджає повторно звернутися до слідчого судді після усунення підстав, що слугували для її повернення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1