печерський районний суд міста києва
Справа № 757/9936/25-к
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 квітня 2025 року Печерський районний суд міста Києва у складі: слідчого судді ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про скасування арешту майна накладеного на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 26 жовтня 2023 року,

ВСТАНОВИВ:

У провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання ОСОБА_3 , ОСОБА_4 в порядку ст. 174 КПК України, у вимогах якого просить скасувати арешт майна, накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 26 жовтня 2023 року по справі № 757/48492/23-к на речові докази в рамках запиту про надання міжнародної правової допомоги Австрійської Республіки у кримінальній справі № 10 ST 170/20 k, а саме на віртуальні активи, заборонивши користуватися і розпоряджатися ними у будь-який спосіб та заблокувати увесь функціонал, на акантах крипто бірж Binance Holdings Limited, White Bit, Kraken, Coinexpolerrs, Bitget, Poloneix:

- WhiteBit загальна сума активів 115935$ (станом на 24.10.2023) Профіль ІНФОРМАЦІЯ_1

- Kraken загальна сума 14131$ (станом на 24.10.2023), профіль ІНФОРМАЦІЯ_2

- Coinexpolerrs загальна сума 994$ (станом на 24.10.2023) ІНФОРМАЦІЯ_3

- Binance загальна сума 18534$ (станом на 24.10.2023) Username ІНФОРМАЦІЯ_4

- Bitget загальна сума 10263$ (станом на 24.10.2023) UID НОМЕР_1

- Poloneix загальна сума 72$ (станом на 24.10.2023) Email ІНФОРМАЦІЯ_5

Заявники мотивуючи означене клопотання вказують, що арешт накладено необґрунтовано, з порушенням положень ст. 170 КПК України, без перевірки обставин та підстав накладення такого арешту. Також посилається на те, що накладений арешт порушує право на вільне володіння, користування та розпорядження своїм майном, а також, що при накладенні арешту не було враховано відсутність правової підстави для арешту майна, вказує, що арештоване майно, не відповідає ознакам визначених ст. 98 КПК України, постанова про визнання майна речовими доказами є формальною, не містить вказівок кожного конкретного предмета його обґрунтувань віднесення до речових доказів та збереження слідів кримінального правопорушення. Окрім того, не вказано, яке доказове значення має вилучене майно до кримінального провадження.

За таких обставин, заявники просять скасувати арешт майна.

Адвокат ОСОБА_5 до суду подала заяву, відповідно до якої просить розглянути клопотання за її відсутності, вимоги підтримує, просить задовольнити.

Прокурор в судове засідання не з`явився, про розгляд клопотання повідомлявся належним чином, причини неявки суду не повідомив, заяв та клопотань до суду не надходило.

Згідно ч. 4 ст. 107 КПК України, під час розгляду клопотання фіксування судового процесу за допомогою технічних засобів не здійснювалось.

Слідчий суддя, вивчивши матеріали провадження за клопотанням, приходить до наступного висновку.

Другим відділом (розслідування транснаціональних злочинів) управління міжнародної комунікації Головного слідчого управління Національної поліції України за дорученням Офісу Генерального прокурора здійснюється виконання запиту компетентного органу Австрійської Республіки про надання міжнародної правової допомоги у кримінальній справі № 10 ST 170/20 k.

Так, ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 26 жовтня 2023 року у справі № 757/48492/23-к накладено арешт на віртуальні активи, заборонивши користуватися і розпоряджатися ними у будь-який спосіб та заблокувати увесь функціонал, на акантах крипто бірж Binance Holdings Limited, White Bit, Kraken, Coinexpolerrs, Bitget, Poloneix:

- WhiteBit загальна сума активів 115935$ (станом на 24.10.2023) Профіль ІНФОРМАЦІЯ_1

- Kraken загальна сума 14131$ (станом на 24.10.2023), профіль ІНФОРМАЦІЯ_2

- Coinexpolerrs загальна сума 994$ (станом на 24.10.2023) ІНФОРМАЦІЯ_3

- Binance загальна сума 18534$ (станом на 24.10.2023) Username ІНФОРМАЦІЯ_4

- Bitget загальна сума 10263$ (станом на 24.10.2023) UID НОМЕР_1

- Poloneix загальна сума 72$ (станом на 24.10.2023) Email ІНФОРМАЦІЯ_5

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Виходячи із аналізу викладеного, вказана норма пов`язує право слідчого судді на скасування арешту майна, із можливістю надання учасникам процесу, доказів та відомостей, які вказуватимуть, що арешт накладено необґрунтовано або в його застосуванні відпала потреба та доведеності перед слідчим суддею їх законності та переконливості.

Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та обґрунтованого рішення, слідчий суддя, згідно вимог ст. 94, ст. 132, ст. 173 КПК України, повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину та достатніх доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту для третіх осіб, а також розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Так, як вбачається із ухвали слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 26.10.2023, метою арешту майна, є забезпечення позовів та претензій у сфері приватного права або ж забезпечення гарантії конфіскації.

Аналізуючи положення кримінально процесуального законодавства з приводу накладення арешту на майно особи, обов`язковою передумовою, яка обґрунтовує необхідність застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, є наявність достатніх доказів, що вказують на вчинення злочину, наявність обґрунтованої підозри, підставу для арешту майна; наслідки арешту для третіх осіб, а також розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, що визначено положенням ч. 2 ст. 173 КПК України.

Європейський суд з прав людини наголошує на тому, що слід врахувати необхідність забезпечення справедливого балансу між конкуруючими інтересами відповідної особи і суспільства в цілому. Необхідно зважати й на те, що цілі, згадані в цьому положенні можуть мати певне значення при визначені того, чи забезпечено баланс між вимогами відповідних суспільних інтересів і основоположним правом заявника на власність. В обох контекстах держава користується певним полем розсуду при визначені заходів, які необхідно вжити для забезпечення дотримання Конвенції. Рішення «Sargsyan v. Azerbaijan», n.220.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ісмаїлов проти Росії» від 06.11.2008 року, де вказувалися порушення ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, в якому зазначено, що кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше, як в інтересах суспільства на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права».

Нормою ст. 41 Конституції України встановлюється непорушність права особи на володіння, користування і розпорядження своєю власністю.

Відповідно до норм ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

А отже нормами Кримінально процесуального кодексу України не передбачено накладення арешту майна з метою забезпечення позовів та претензій у сфері приватного права або ж забезпечення гарантії конфіскації.

Вищевказане також підтверджується ухвалою Київського апеляційного суду від 19 листопада 2018 року у справі №757/41859/18-к.

Також слід зазначати, що заявниками на підтвердження законності походження арештованих коштів надано податкову декларацію фізичної особи - підприємця ОСОБА_3 за 2019 рік, з якої вбачається обсяг доходу за звітний період в сумі 917 806, 57 грн., податкову декларацію фізичної особи - підприємця ОСОБА_3 за 2020 рік, з якої вбачається обсяг доходу за звітний період в сумі 1 485 608,63 грн., податкову декларацію фізичної особи - підприємця ОСОБА_3 за 2021 рік, з якої вбачається обсяг доходу за звітний період в сумі 2 216 160,64 грн., податкову декларацію фізичної особи - підприємця ОСОБА_3 за 2022 рік, з якої вбачається обсяг доходу за звітний період в сумі 2 288 895, 11 грн., податкову декларацію фізичної особи - підприємця ОСОБА_3 за 2023 рік, з якої вбачається обсяг доходу за звітний період в сумі 2 838 474, 97 грн.

При цьому підозра ОСОБА_3 , ОСОБА_4 не пред`являлась, що в свою чергу вказує на безпідставність такого обмеження права власника на мирне володіння та користування своїм майном.

Крім того, будь-які процесуальні та слідчі дії із ОСОБА_3 та ОСОБА_4 та вилученим в них майном вже тривалий час не проводяться, до органу досудового розслідування останні не викликались, при цьому, зважаючи на довготривале перебування майна під арештом орган досудового розслідування мав можливості довести відповідність майна, що вилучене у заявника та обґрунтувати необхідність продовження дії заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна.

Тобто, правова підстава накладення арешту на майно, передбачена ч. 3 ст. 170 КПК України, на наявність якої посилається сторона обвинувачення, відсутня.

У відповідності до практики Європейського Суду з прав людини, володіння майном повинно бути законним (рішення у справі «Іатрідіс проти Греції»). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (рішення у справі «Антріш проти Франції», «Кушоглу проти Болгарії»). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (рішення у справі «Спорронг та Льонрот проти Швеції»).

При цьому, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати впевненість у тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно накласти вид обмеження з метою уникнення негативних наслідків.

Разом з тим, слідчому судді не надано доказів та не доведено існування правових підстав для подальшого збереження арешту майна, та відсутніми ризиками, які слугували підставами для накладення арешту на майно, а відтак клопотання підлягає задоволенню.

Керуючись, ст. 41 Конституції України, ст. 1 Протоколу 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ст.ст.174, 309 КК України,

УХВАЛИВ :

Клопотання ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про скасування арешту майна накладеного на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 26 жовтня 2023 року - задовольнити.

Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 26 жовтня 2023 року по справі № 757/48492/23-к на віртуальні активи, та заборону користуватися і розпоряджатися ними у будь-який спосіб та розблокувати увесь функціонал, на акантах крипто бірж Binance Holdings Limited, White Bit, Kraken, Coinexpolerrs, Bitget, Poloneix, а саме:

- WhiteBit загальна сума активів 115935$ (станом на 24.10.2023) Профіль ІНФОРМАЦІЯ_1

- Kraken загальна сума 14131$ (станом на 24.10.2023), профіль ІНФОРМАЦІЯ_2

- Coinexpolerrs загальна сума 994$ (станом на 24.10.2023) ІНФОРМАЦІЯ_3

-Binance загальна сума 18534$ (станом на 24.10.2023) Username ІНФОРМАЦІЯ_4

- Bitget загальна сума 10263$ (станом на 24.10.2023) UID НОМЕР_1

- Poloneix загальна сума 72$ (станом на 24.10.2023) Email ІНФОРМАЦІЯ_5

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1