Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/4589/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 квітня 2025 року м. Київ

Слідча суддя Подільського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання старшого слідчого Управління поліції в метрополітені ГУ Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0000099, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 31.03.2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в певний період доби відносно ОСОБА_4 ,

ВСТАНОВИЛА:

Старший слідчий Управління поліції в метрополітені ГУ Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , за погодженням з прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , звернувся до Подільського районного суду міста Києва з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у певний період доби відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України.

В обґрунтування поданого клопотання вказує на те, що у провадженні СВ УП в метрополітені ГУ НП у м. Києві перебувають матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000099 від 31.03.2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України.

У ході досудового розслідування встановлено, що 31.03.2025 року о 18 год. 38 хв. ОСОБА_4 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, біля вхідних дверей на станції метро «Сирець» КП «Київський метрополітен», розташованій на території Шевченківського району м. Києва, маючи умисел на нанесення тілесних ушкоджень працівнику правоохоронного органу з метою перешкоджанню його діяльності, умисно наніс тілесні ушкодження поліцейському взводу № 3 роти патрульної служби управління поліції в метрополітені ГУНП у м. Києві капралу поліції ОСОБА_7 у зв`язку із виконанням останнім своїх службових обов`язків, при наступних обставинах.

Так, 31.03.2025 о 18 год. 38 хв. капрал поліції ОСОБА_7 , перебуваючи біля вхідних дверей станції метро «Сирець» КП «Київський метрополітен, розташованій на території Шевченківського району м. Києва, під час виконання своїх службових обов`язків, будучи одягненим у формений одяг чорного кольору працівників поліції із розпізнавальними знаками (відповідно до ч. 1 ст. 2 Закону України «Про державний захист працівників суду і правоохоронних органів» до працівників правоохоронних органів відносяться працівники Національної поліції), з метою встановлення особи ОСОБА_4 , який перебував у той час біля вхідних дверей вказаної станції та перевірки його документів, діючи на підставі п. 1 ч. 1 ст. 32 ЗУ «Про Національну поліцію», попросив останнього назвати свої правильні анкетні дані та пред`явити документ який посвідчує його особу.

У свою чергу, ОСОБА_4 на питання працівника поліції почав поводити себе агресивно в бік поліцейського, почав штовхати ОСОБА_7 та хватати його за формений одяг, коли останній намагався заспокоїти ОСОБА_4 .

У цей момент, у ОСОБА_4 виник злочинний умисел, спрямований на заподіяння працівникові правоохоронного органу побоїв у зв`язку із виконанням ним своїх службових обов`язків.

Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на заподіяння працівникові правоохоронного органу побоїв у зв`язку із виконанням ним своїх службових обов`язків, усвідомлюючи протиправність своїх дій, 31.03.2025 о 18 год. 38 хв. ОСОБА_4 біля вхідних дверей станції метро «Сирець» КП «Київський метрополітен, розташованій на території Шевченківського району м. Києва, перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, умисно завдав поліцейському взводу № 3 роти патрульної служби управління поліції в метрополітені ГУНП у м. Києві капралу поліції ОСОБА_7 , який виконував службові обов`язки щодо охорони громадського порядку та був одягнутий у формений одяг із розпізнавальними знаками і ніс службу на території КП «Київський метрополітен» у м. Києві, декілька ударів правою рукою в область обличчя, чим спричинив потерпілому, відповідно до довідки КНП «Свято-Михайлівська лікарня м. Києва» від 31.03.2025 № 22003/3, тілесні ушкодження у вигляді ЗЧМТ, струс головного мозку, забій м`яких тканин лівого плечового та лівого ліктьового суглобу.

Таким чином, ОСОБА_4 , обґрунтовано підозрюється в умисному заподіянні працівникові правоохоронного органу побоїв, у зв`язку із виконанням цим працівником службових обов`язків, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України.

01.04.2025 ОСОБА_4 повідомлено про підозру.

Орган досудового слідства вважає, що з метою забезпечення нормальної процесуальної поведінки підозрюваного та виконання процесуальних рішень у справі, необхідно застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у певний період доби, оскільки більш м`які запобіжні заходи не зможуть забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також не зможуть запобігти спробам: може вчинити спробу переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду та незаконно впливати на потерпілого та свідків у цьому ж кримінальному провадженні.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 клопотання підтримав та просив його задовольнити з підстав, викладених в ньому, посилався на наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, та обґрунтованість підозри.

Підозрюваний ОСОБА_4 та його захисник адвокат ОСОБА_5 в судовому засіданні не заперечили щодо задоволення клопотання прокурора.

Заслухавши прокурора, підозрюваного та його захисника, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідча суддя дійшла наступних висновків.

Розділ ІІ КПК України визначає, що з метою досягнення дієвості кримінального провадження застосовуються заходи його забезпечення, до яких зокрема віднесені запобіжні заходи (п. 9 ч. 2 ст. 131 КПК України).

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим ч. 1 ст. 177 КПК України.

За змістом п. 4 ч. 1 ст. 176 та ч. 1 ст. 181 КПК України домашній арешт є одним із видів запобіжних заходів та полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі (ч. 2 ст. 181 КПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

У судовому засіданні встановлено, що у провадженні СВ УП в метрополітені ГУ НП у м. Києві перебуває кримінальне провадження № 0000099, зареєстроване у Єдиному реєстрі досудових розслідувань 31.03.2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України.

Процесуальне керівництво у вказаному кримінальному провадженні здійснюється Подільською окружною прокуратурою міста Києва.

01.04.2025 ОСОБА_4 повідомлено про підозру в умисному заподіянні працівникові правоохоронного органу побоїв, у зв`язку із виконанням цим працівником службових обов`язків, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України.

Відповідно до ч. 4 ст. 12 КК України кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 345 КК України, віднесено до нетяжкого злочину, оскільки санкція статті передбачає максимальне покарання у вигляді позбавлення волі на строк до п`яти років.

У судовому засіданні слідчою суддею встановлено, що копію клопотання про застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту підозрюваний ОСОБА_4 отримав у встановлений ч. 2 ст. 184 КПК України строк.

Слідча суддя перевірила наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України, що підтверджується наступними доказами:

-протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 31.03.2025;

-протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 31.03.2025;

-протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 від 31.03.2025;

-наказом по особовому складу № 1823 о/с від 18.10.2023;

-планом-розрахунком використання сил і засобів поліції, задіяних по забезпеченню публічної безпеки від 31.03.2025;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 31.03.2025;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 31.03.2025;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 31.03.2025;

-протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 31.03.2025;

-протоколом перегляду відеозапису від 01.04.2025;

-висновком експерта №СЕ-19/111-24/42042-ХЗ від 22.07.2024 року;

-повідомленням про підозру у вчиненні кримінального правопорушення від 01.04.2025;

-довідкою КНП «Свято-Михайлівська лікарня м. Києва» від 31.03.2025 № 22003/3, відповідно, до якої у потерпілого ОСОБА_7 , виявлено тілесні ушкодження у вигляді ЗЧМТ, струс головного мозку, забій м`яких тканин лівого плечового та лівого ліктьового суглоба.

При цьому оцінка критерію обґрунтованості підозри здійснюється слідчою суддею з урахуванням позиції Європейського суду з прав людини, яка відображена у пункті 48 рішення від 13.11.2007 року у справі «Чеботарь проти Молдови», а також у пункті 175 рішення від 21.04.2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», відповідно до якої термін «обґрунтована підозра» означає наявність фактів чи інформації, які могли б переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що особа, можливо, вчинила злочин.

Таким чином, оцінюючи наведені прокурором докази обґрунтованості підозри, слідча суддя дійшла висновку, що стороною обвинувачення зібрані у встановленому законом порядку достатні фактичні дані, які свідчать про наявність ознак кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України, та про причетність ОСОБА_4 до його вчинення.

Водночас слідча суддя зауважує, що в цьому випадку дотримано стандарт доказування «обґрунтована підозра», який є найнижчим стандартом доказування у кримінальному процесі та не передбачає наявності достовірного знання про вчинення особою кримінального правопорушення, проте є достатнім для вирішення питання про застосування запобіжного заходу. При цьому, доведення стороною обвинувачення вини ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України, має відбутись за найвищим стандартом доказування «поза розумним сумнівом» у змагальному судовому процесі під час розгляду справи по суті.

Оцінюючи наявність на даний час ризиків у кримінальному провадженні, передбачених частиною першою статті 177 КПК України, слідча суддя встановила наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Як зазначено у клопотанні про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту встановлено наявність наступних ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема підозрюваний ОСОБА_4 може вчинити спробу переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, а також незаконно впливати на потерпілого та свідків у цьому ж кримінальному провадженні.

В судовому засіданні прокурором доведено, що заявлені ризики наявні та виправдовують необхідність застосування до особи запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у нічний час.

Також, слідча суддя відповідно до вимог ст. 178 КПК України враховує відомості щодо особи підозрюваного ОСОБА_4 , який є громадянином України, неодруженим, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимий, офіційно непрацевлаштований.

Слідча суддя з урахуванням обґрунтованості підозри та наявності ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, дійшла висновку, що на даному етапі досудового розслідування застосування запобіжного заходу у виді домашнього арешту є об`єктивно необхідним з метою забезпечення дієвості відповідного кримінального провадження та запобігання вказаних ризиків.

Також, відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України якщо під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, прокурор доведе наявність всіх обставин, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий суддя, суд застосовує відповідний запобіжний захід, зобов`язує підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, необхідність покладення яких була доведена прокурором.

В силу положень ч. 7 ст. 194 КПК України зазначені обов`язки покладаються на підозрюваного на два місяці.

Відповідно до ст. 205 КПК України визначено, що ухвала слідчого судді, суду щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

В силу положень п. 4 ч. 1 ст. 309 КПК України ухвала слідчого судді про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту підлягає оскарженню в апеляційному порядку.

Керуючись ст. 176-179, 181, 193 - 194, 309 КПК України, слідча суддя

УХВАЛИЛА:

Клопотання старшого слідчого Управління поліції в метрополітені ГУ Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0000099, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 31.03.2025 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 345 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в певний період доби відносно ОСОБА_4 - задовольнити.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, заборонивши йому залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_2 в період часу з 23 год. 00 хв. до 05 год. 00 хв. щоденно.

Відповідно до ч. 5 ст. 194 КПК України покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

- прибувати за першою вимогою до слідчого, прокурора або суду у визначений час;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та роботи;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України;

- утримуватись від спілкування із потерпілим ОСОБА_7 та свідками у зазначеному кримінальному провадженні.

Строк дії ухвали та обов`язків визначити до 01.06.2025 включно, тобто в межах строку досудового розслідування.

Копію даної ухвали передати для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_2 .

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора, який здійснює процесуальне керівництво у зазначеному кримінальному провадженні.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала слідчого судді, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідча суддя ОСОБА_1