УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 лютого 2025 року

м. Київ

справа № 161/17612/22

провадження № 51 - 690впс25

Верховний Суд колегією суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю

секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні подання в.о. голови Волинського апеляційного суду про направлення матеріалів кримінального провадження за апеляційною скаргою прокурора на вирок Луцького міськрайонного суду Волинської області від 08 січня 2025 року стосовно ОСОБА_5 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4

ст. 189 КК України, з одного суду апеляційної інстанції до іншого,

встановив:

до Касаційного кримінального суду Верховного Суду в порядку ст. 34 КПК України надійшло подання в.о. голови Волинського апеляційного суду про направлення кримінального провадження стосовно ОСОБА_5 до іншого суду апеляційної інстанції для розгляду.

Подання мотивовано тим, що у Волинському апеляційному суді неможливо визначити колегію суддів для перегляду вироку суду першої інстанції, оскільки всі судді з числа суддів судової палати з розгляду кримінальних справ уже брали участь у вказаному кримінальному провадженні під час досудового розслідування.

Учасники судового провадження повідомлені про час та місце розгляду подання, проте в судове засідання вони не з`явились, що відповідно до ч. 4

ст. 34 КПК України не перешкоджає його розгляду.

Заслухавши доповідь судді, дослідивши матеріали провадження та перевіривши наведені у поданні доводи, Суд дійшов висновку, що подання підлягає задоволенню на таких підставах.

Питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також про направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого вирішується колегією суддів Касаційного кримінального суду Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції або за клопотанням сторін чи потерпілого (ч. 3 ст. 34 КПК України).

Частиною 1 статті 76 КПК України визначено, що суддя, який брав участь у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, не має права брати участі у цьому ж провадженні в суді першої, апеляційної і касаційної інстанцій, крім випадків перегляду ним в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, про зміну іншого запобіжного заходу на запобіжний захід у виді тримання під вартою або про продовження строку тримання під вартою, яка була постановлена під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті.

Луцький міськрайонний суд Волинської області вироком від 08 січня 2025 року засудив ОСОБА_5 за ч. 4 ст. 189 КК України, із застосуванням положень ст. 69 КК України, до покарання у виді позбавлення волі на строк 5 років без конфіскації майна. На підставі ст. 75 КК України звільнив ОСОБА_5 від відбування призначеного покарання, з покладенням на нього обов`язків, передбачених ст. 76 КК України.

Вказаний вирок прокурор оскаржив в апеляційному порядку.

13 лютого 2025 року до Волинського апеляційного суду надійшли матеріали кримінального провадження стосовно ОСОБА_5 за апеляційною скаргою прокурора. Проте автоматизований розподіл судової справи між суддями не відбувся через неможливість утворення складу суду.

Як убачається з подання та матеріалів кримінального провадження, на цей час у судовій палаті з розгляду кримінальних справ Волинського апеляційного суду працює п`ять суддів: ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 .

Проте ці судді вже брали участь під час досудового розслідування (ухвали Волинського апеляційного суду від 14, 29 червня, 11 липня 2022 року), тому відповідно до ч. 1 ст. 76 КПК України вони не можуть здійснювати апеляційний перегляд судового рішення у кримінальному провадженні стосовно ОСОБА_5 .

Частиною 2 статті 18 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» передбачено можливість за рішенням зборів суддів відповідного суду запровадження спеціалізації суддів з розгляду конкретних категорій справ.

Пунктами 2.3.21 та 2.3.22 Положення про автоматизовану систему документообігу суду встановлено, що автоматизований розподіл судових справ між суддями в судах, у яких відсутня спеціалізація або її застосування неможливе, здійснюється між усіма суддями.

Відповідно до Засад використання автоматизованої системи документообігу суду у Волинському апеляційному суді (далі - Засад), затвердженими рішенням зборів суддів Волинського апеляційного суду від 08 жовтня 2018 року № 5 (зі змінами), у суді визначено наступну спеціалізацію суддів: з розгляду цивільних справ; з розгляду кримінальних проваджень та справ про адміністративні правопорушення; зі здійснення проваджень щодо неповнолітніх. Рішенням зборів суддів Волинського апеляційного суду від

04 жовтня 2018 року № 1 у складі суду утворено судову палату з розгляду кримінальних справ та судову палату з розгляду цивільних справ, та визначено кількісний склад судових палат у межах чисельності суддів, переведених у встановленому порядку для роботи на посаді судді Волинського апеляційного суду та зарахованих до складу суду. Відповідно до рішення зборів суддів Волинського апеляційного суду № 7 від 15 березня 2022 року затверджено новий персональний склад постійної та резервної колегії судів судової палати з розгляду кримінальних справ Волинського апеляційного суду.

Пункт 9.4 Засад передбачає, що у разі неможливості АСДС визначити склад колегії суддів для розгляду кримінального провадження (справи) з числа суддів судової палати з розгляду кримінальних справ через відсутність суддів постійної колегії та резервних суддів, які можуть здійснювати розгляд провадження (справи), судова справа за поданням голови Волинського апеляційного суду надсилається до Верховного Суду для визначення підсудності.

Рішенням Ради суддів України від 11 червня 2021 року № 18 роз`яснено, що в суді, у якому рішенням загальних зборів суддів визначено спеціалізацію суддів, у випадках, коли неможливо утворити колегію з числа суддів відповідної спеціалізації (з числа суддів відповідної судової палати), визначення головуючого судді здійснюється з числа суддів відповідної спеціалізації (з числа суддів відповідної палати), а визначення суддів - членів колегії відбувається між усіма суддями незалежно від їхньої спеціалізації та належності їх до судових палат.

У разі неможливості визначення судді-доповідача (головуючого судді) із числа суддів судової палати з розгляду кримінальних справ (проваджень) справа передається для визначення підсудності відповідно до норм КПК України.

Наразі у Волинському апеляційному суді для розгляду апеляційної скарги прокурора на вирок Луцького міськрайонного суду Волинської області від 08 січня 2025 року стосовно ОСОБА_5 неможливо визначити суддю-доповідача з числа суддів судової палати з розгляду кримінальних справ.

За таких обставин і з урахуванням положень ст. 34 КПК України Суд уважає, що подання в.о. голови Волинського апеляційного суду підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 34 КПК України, Суд

постановив:

Подання в.о. голови Волинського апеляційного суду задовольнити.

Кримінальне провадження за апеляційною скаргою прокурора на вирок Луцького міськрайонного суду Волинської області від 08 січня 2025 року стосовно ОСОБА_5 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 189 КК України, направити з Волинського апеляційного суду до Рівненського апеляційного суду.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення, є остаточною і оскарженню не підлягає.

С у д д і:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3