УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 серпня 2020 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі:

слідчого - судді: ОСОБА_1

при секретарі: ОСОБА_2 ,

за участі представника заявника: ОСОБА_3 ,

заявника ОСОБА_4 ,

розглянувши клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах потерпілої ОСОБА_4 про тимчасовий доступ до речей і документів, які перебувають у володінні ІНФОРМАЦІЯ_1 ,-

встановив:

03 серпня 2020 року адвокат ОСОБА_3 звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва в інтересах потерпілої ОСОБА_4 з клопотанням про тимчасовий доступ до речей і документів, які перебувають у володінні ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В клопотанні адвокат просить: надати представнику потерпілої - адвокату ОСОБА_3 тимчасовий доступ до технічного запису (аудіо запису), роздруківки аудіо запису, отримання їх копій, що знаходяться у володінні ІНФОРМАЦІЯ_1 ( АДРЕСА_1 ) - шляхом отримання тимчасового доступу, з можливістю його копіювання, до аудіозапису викликів та реагування на нього оперативно-диспетчерською службою, їх технічною роздруківкою, з 5.00 години до 9.00 години ранку 30.11.2017 року за адресою АДРЕСА_2 , та//або до ОСОБА_5 , а також виклик № 458 після якого був здійснений виїзд бригади екстреної швидкої допомоги № 1 відділення екстреної медичної допомоги № 6, за адресою : АДРЕСА_2 ; у разі кількох викликів надати їх аудіозаписи та технічні роздруківки викликів та реагування на нього оперативно-диспетчерською службою також.

В обґрунтування клопотання адвокатом зазначено, що в провадженні слідчого відділу Шевченківського УП ГУ НП у м. Києві перебуває кримінальне провадження № 0010994 від 15.11.2019 року по факту вчинення кримінального правопорушення передбаченого ст. 135 КК України.

Як зазначає заявник, ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 28.10.2019 року, зобов`язано уповноважену особу Шевченківського УП ГУ НП в м. Києва внести відомості до ЄРДР за заявою про кримінальне правопорушення ОСОБА_4 від 12.09.2019 року під вх. Г-4495.

Так, адвокат посилається на те, що 30.11.2017 року в період часу з 00 годин по 03 годину перебуваючи в гаражному приміщенні, що розташоване на території приватного будинку АДРЕСА_2 , ОСОБА_6 , позбавив волі, наніс середньої тяжкості тілесні ушкодження та завідомо залишив без допомоги ОСОБА_5 , що спричинило смерть останньої.?

Під час досудового слідства та судового розгляду було встановлено, що ОСОБА_7 та ОСОБА_8 , які також проживають з обвинуваченим та останні є власниками приватного будинку АДРЕСА_2 , побачивши тіло ОСОБА_5 , якій було нанесено множинну кількість тілесних ушкоджень - «тіло лежало на підлозі, було закривавлено обличчя, калюжа крові» не відреагували негайно, маючи змогу надати своєчасно допомогу, терміново не викликали швидку для надання медичної допомоги, створивши умови, які посприяли настанню смерті.

Адвокат зазначає, що вказаним кримінальним правопорушенням ОСОБА_4 та її померлій дочці - ОСОБА_5 завдано фізичної, моральної та майнової шкоди, а тому в даному випадку, ОСОБА_4 як родичку померлої - визнано потерпілою у даному кримінальному провадженні.

Як зазначає адвокат, 30.11.2017 року бригада екстреної швидкої допомоги № 1 відділення екстреної медичної допомоги № 6 здійснила виїзд на виклик № 458 до громадянки ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_2 . При цьому, підставою виїзду бригади стало повідомлення по телефону.

З метою отримання змісту повідомлення по телефону, встановлення абонента та отримання копії технічного запису, слідча у даному кримінальному провадженні направила відповідний запит до ІНФОРМАЦІЯ_2 , але відповідь на нього отримала лише часткову, без технічного запису, який має обмежений час зберігання, а також без змісту повідомлення - технічної роздруківки.

Крім того, заявник посилається на те, що ним також здійснювалися відповідні адвокатські запити щодо отримання технічного запису дзвінка-повідомлення про виклик швидкої медичної допомоги, проте отримано відмову, з посиланням на лікарську таємницю та надано часткову відповідь щодо отримання інформації.

При цьому, у відповіді зазначено, що відомості про виклик екстреної медичної допомоги, абонента, який його здійснив, аудіозапис такого виклику та реагування на нього оперативно-диспетчерською службою - не були збережені, так як такі дані підлягають зберіганню лише протягом трьох років.

Таким чином, з метою встановлення обставин, надання правової оцінки терміновості реагування осіб, що виявили ОСОБА_5 з множинними тілесними ушкодженнями життєво важливих органів, виникла необхідність в отриманні тимчасового доступу до технічного запису виклику швидкої допомоги та реагування, а тому адвокат звернувся до суду із даним клопотанням.

В судовому засіданні адвокат та заявниця підтримали подане клопотання та просили його задовольнити.

Слідчий у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, причини неявки суд не повідомив.

Повноважний представник особи, у володінні якої знаходяться такі документи, в судове засідання викликався належним чином, між тим у судове засідання не з`явився, поважність причин неявки та причини неприбуття у судове засідання не повідомив, у зв`язку із чим суд, на підставі ч.4 ст.163 КПК України, ухвалив проводити розгляд клопотання у відсутність представника ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, вислухавши сторону заявника, слідчий суддя прийшов до висновку, що клопотання є таким, що не підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 159 КПК України, тимчасовий доступ до речей та документів полягає у наданні стороні кримінального провадження особою, у володінні якої знаходяться такі речі та документи, можливості ознайомитися з ними, зробити їх копії та, у разі прийняття відповідного рішення слідчим суддею, судом, вилучити їх. Тимчасовий доступ до речей та документів здійснюється на підставі ухвали слідчого судді, суду.

Відповідно до ч.6 ст.163 КПК України, слідчий суддя, суд постановляє ухвалу про надання тимчасового доступу до речей та документів, які містять охоронювану законом таємницю, якщо сторона кримінального провадження, крім обставин, передбачених частиною п`ятою цієї статті, доведе можливість використання як доказів відомостей, що містяться в цих речах та документах, та неможливість іншими способами довести обставини, які передбачається довести за допомогою цих речей і документів. Доступ особи до речей і документів, які містять охоронювану законом таємницю, здійснюється в порядку, визначену законом.

Крім того, варто зазначити, що згідно з ч. 1 ст. 160 КПК сторони кримінального провадження мають право звернутися до слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження із клопотанням про тимчасовий доступ до речей і документів.

Відповідно до п. 19 ч. 1 ст. 3 КПК сторонами кримінального провадження є, зокрема, з боку обвинувачення - слідчий, керівник органу досудового розслідування, прокурор, а також потерпілий, його представник та законний представник у випадках, установлених КПК. Такими випадками є: 1) відмова прокурора від підтримання державного обвинувачення в суді, коли потерпілий висловив згоду на підтримання обвинувачення в суді (ст. 340 КПК); 2) зміна прокурором обвинувачення і поставлення питання про застосування закону України про кримінальну відповідальність за менш тяжке кримінальне правопорушення, чи про зменшення обсягу обвинувачення, коли потерпілий висловив згоду на підтримання обвинувачення у раніше пред`явленому обсязі (ст. 338 КПК).

У випадках, передбачених ст. 338 і ст. 340 КПК, потерпілий є стороною кримінального провадження і користується всіма правами сторони обвинувачення лише під час судового розгляду.

В усіх інших випадках потерпілий не є стороною кримінального провадження і займає самостійну позицію як учасник кримінального провадження.

Вичерпний перелік прав і обов`язків потерпілого передбачено статтями 56 і 57 КПК.

Відповідно до ч. 1 ст. 56 КПК України потерпілий має право, зокрема, бути повідомленим про обрання, зміну чи скасування щодо підозрюваного, обвинуваченого заходів забезпечення кримінального провадження; подавати докази слідчому, прокурору, слідчому судді, суду; заявляти відводи та клопотання; а також користуватися іншими правами, передбаченими КПК.

Отже, потерпілий не має права звертатися до слідчого судді з клопотанням про надання тимчасового доступу до речей і документів, оскільки під час досудового розслідування він не є стороною кримінального провадження, а слідчий суддя відповідно не має права надавати такий дозвіл.

Водночас, потерпілий має право ініціювати питання про тимчасовий доступ до речей і документів перед слідчим або прокурором шляхом подання відповідного клопотання в порядку, передбаченому ст. 220 КПК.

Так, варто зауважити, що аналогічна позиція викладена в постанові Верховного Суду Першої судової палати Касаційного кримінального суду від 02 квітня 2020 року по справі №161/19398/17.

Таким чином, приймаючи до уваги вищевикладене, а також те, що в даному випадку потерпілий не має права звертатися до слідчого судді з клопотанням про надання тимчасового доступу до речей і документів, адже він не є стороною кримінального провадження, слідчий суддя не знаходить правових підстав для задоволення вказаного клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах потерпілої ОСОБА_4 про тимчасовий доступ.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 159, 163-165 КПК України, слідчий суддя, -

у х в а л и в :

В задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах потерпілої ОСОБА_4 про тимчасовий доступ до речей і документів, які перебувають у володінні ІНФОРМАЦІЯ_1 - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1