ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
Справа № 991/2267/25
Провадження № 1?кс/991/2262/25
У Х В А Л А

18 березня 2025 рокумісто Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 ,

перевіривши скаргу ОСОБА_2 на бездіяльність керівника Спеціалізованої антикорупційної прокуратури, яка полягає у невнесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про кримінальні правопорушення,

в с т а н о в и в:

17.03.2025 до Вищого антикорупційного суду у порядку, передбаченому п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, надійшла скарга ОСОБА_2 на бездіяльність керівника Спеціалізованої антикорупційної прокуратури (далі - САП), яка полягає у невнесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі - ЄРДР) відомостей після отримання його заяви про кримінальне правопорушення.

На підставі протоколу автоматичного визначення слідчого судді від 17.03.2025 вказану скаргу передано для розгляду слідчому судді ОСОБА_1 .

Суть скарги

Зі змісту скарги слідує, що 06.03.2025 ОСОБА_2 подав до САП заяву (вих. № 06/03/3В від 06.03.2025) про кримінальне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 382 КК України, що, на його думку, вчинені прокурором Офісу Генерального прокурора.

Втім, станом на 17.03.2025 заявника не було повідомлено про початок досудового розслідування, чим допущено порушення вимог кримінального процесуального закону.

З урахуванням наведеного, ОСОБА_2 прохав слідчого суддю постановити ухвалу відповідно до ч. 1 та п. 3 ч. 2 ст. 307 КПК України, якою зобов`язати уповноважену особу САП розглянути подану ним заяву та внести викладені у ній відомості до ЄРДР.

Мотиви слідчого судді

Перевіривши скаргу та долучені до неї матеріали, слідчий суддя дійшов висновку про те, що їх слід повернути ОСОБА_2 , з огляду на таке.

Частина 1 ст. 24 КПК України кожному гарантує право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Підстави та порядок оскарження до слідчого судді рішень, дій чи бездіяльності органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування визначені § 1 Глави 26 КПК України (ст. 303?308).

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні заявник може оскаржити бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

У силу ч. 1 ст. 306 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора розглядаються слідчим суддею місцевого суду, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - слідчим суддею Вищого антикорупційного суду згідно з правилами судового розгляду, передбаченими ст. 318?380 цього Кодексу, з урахуванням положень цієї глави.

Як уже згадувалося, ОСОБА_2 звернувся до слідчого судді зі скаргою на бездіяльність керівника САП, яка полягає у невнесення до ЄРДР відомостей про кримінальні правопорушення після отримання його заяви від 06.03.2025.

Зі змісту заяви ОСОБА_2 слідує, що він повідомив САП про кримінальне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 382 КК України, що, на його думку, вчинено прокурором Офісу Генерального прокурора.

У заяві ОСОБА_2 зазначив про те, що прокурор Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 382 КК України, а саме: умисне невиконання ухвали Печерського районного суду м. Києва від 05.02.2025 у справі № 757/2763/25?к, якою зобов`язано компетентних посадових осіб Офісу Генерального прокурора внести відповідні відомості до ЄРДР за заявою ОСОБА_2 від 14.01.2025 (вих № 14/01/3В).

Обґрунтовуючи підсудність зазначеної скарги Вищому антикорупційному суду, ОСОБА_2 послався на висновок, який міститься в ухвалі слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 02.01.2025 у справі № 761/48575/24, відповідно до якого розгляд цієї скарги віднесений до підсудності Вищого антикорупційного суду, оскільки оскаржується бездіяльність керівника Спеціалізованої антикорупційної прокуратури.

Однак, відповідно до ст. 90 КПК України преюдиціальне значення для суду має лише рішення національного суду або міжнародної судової установи, яке набрало законної сили і ним встановлено порушення прав людини і основоположних свобод, гарантованих Конституцією України і міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України.

В силу приписів ст.17 Закону України № 3477-IV від23.02.2006 «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» під час розгляду справ суди мають застосовувати у якості джерела права положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а також практику Європейського суду з прав людини.

Із наведених норм слідувє, що викладений в ухвалі Шевченківського районного суду м. Києва від 25.01.2025 правовий висновок, на які посилається заявник, не може бути врахований, оскільки за змістом ст. 90 КПК України він не має преюдиційного значення під час розгляду цієї справи.

Визначення підсудності кримінального провадження є важливою складовою забезпечення права особи на справедливий суд, встановлений законом.

Предмета підсудність Вищого антикорупційного суду визначена ст. 331 КПК України.

Так, ч. 1 ст. 331 КПК України передбачено, що Вищому антикорупційному суду підсудні кримінальні провадження стосовно корупційних кримінальних правопорушень, передбачених у примітці ст. 45 КК України, ст. 2062, 209, 201, 3662, 3663 КК України, якщо наявна хоча б одна з умов, передбачених п. 1?3 ч. 5 ст. 216 КПК України.

Згідно з приміткою ст. 45 КК України корупційними кримінальними правопорушеннями відповідно до цього Кодексу вважаються кримінальні правопорушення, передбачені ст. 191, 262, 308, 312, 313, 320, 357, 410, у випадку їх вчинення шляхом зловживання службовим становищем, а також кримінальні правопорушення, передбачені ст. 210, 354, 364, 3641, 3652, 368?3692 цього Кодексу.

Слідчі судді Вищого антикорупційного суду здійснюють судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду відповідно до ч. 1 ст. 331 КПК України (ч. 2 ст. 331 КПК України).

Отже, слідчий суддя Вищого антикорупційного суду уповноважений розглядати скарги, подані у порядку ст. 303 КПК України, виключно у кримінальних провадженнях та щодо кримінальних правопорушень, віднесених до предметної підсудності Вищого антикорупційного суду.

Тотожна норма закріплена ч. 1 ст. 306 КПК України.

Як уже зазначено вище, у поданій скарзі ОСОБА_2 вказував про ймовірне вчинення прокурором Офісу Генерального прокурора кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 382 КК України.

Тобто, кримінальне провадження за фактом ймовірного кримінального правопорушення, що наведене ОСОБА_2 у заяві, не належить до предметної підсудності Вищого антикорупційного суду, оскільки кримінальне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 382 КК України, не входить до переліку визначного у ст. 331 КПК України.

Тому, виходячи з ч. 2 ст. 331 та ч. 1 ст. 306 КПК України, скарга ОСОБА_2 не підлягає розгляду слідчим суддею Вищого антикорупційного суду в порядку здійснення судового контролю під час досудового розслідування, позаяк Вищий антикорупційний суд не є «судом, встановленим законом» для розгляду цієї скарги.

Згідно з п. 2 ч. 2 ст. 304 КПК України скарга повертається, якщо вона не підлягає розгляду в цьому суді.

Водночас, у силу ч. 7 ст. 304 КПК України повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді в порядку, передбаченому цим Кодексом.

На підставі викладеного, керуючись ст. 303, 304 КПК України,

п о с т а н о в и в:

Скаргу ОСОБА_2 на бездіяльність уповноваженої особи Офісу Генерального прокурора, яка полягає у невнесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про кримінальні правопорушення після отримання заяви від 06.03.2025, - повернути особі, яка її подала.

Копію ухвали про повернення скарги невідкладно надіслати особі, яка її подала, разом із скаргою та усіма доданими до неї матеріалами.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду протягом п`яти днів з дня отримання її копії.

Слідчий суддя ОСОБА_1