Справа № 521/1237/25
Номер провадження:1-кп/521/1235/25
У Х В А Л А

про призначення до судового розгляду

28 січня 2025 р. м. Одеса

Малиновський районний суд міста Одеси у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 , (в режимі відеоконференції)

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні у залі суду в м. Одесі матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань №00001499 від 26.12.2024 за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Одеси, громадянина України, з середньою освітою, офіційно непрацевлаштованого, одруженого, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого:

-19.08.2022 року Київським районним судом м. Одеси за ч.1 ст.309 КК України до 1 (одного) року обмеження волі з іспитовим строком на 1 (один) рік;

- 28.10.2022 року Київським районним судом м. Одеси за ч.2 ст.286 КК України до 5 (п`яти) років позбавлення волі із позбавленням права керувати транспортними засобами на строк 3 (три) роки. На підставі ст.75, п.1,2 ч.1 та п.3 ч.3 ст.76 КК України звільненого від відбування покарання з випробуванням, з іспитовим строком три роки, з покладенням обов`язків;

17.12.2024 року Малиновським районним судом м. Одеси за вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 309, ч. ч. 2,3 ст. 307 КК України до 10 (десяти) років та 6 (шести) місяців позбавлення волі з конфіскацією майна та позбавленням права керувати транспортними засобами на строк 3 (три) роки,

обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень передбаченого ч.ч. 1, 2 ст. 307 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

22.01.2025 року до Малиновського районного суду м. Одеси від Одеської обласної прокуратури надійшли матеріали кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань №00001499 від 26.12.2024 за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ч.ч. 1, 2 ст. 307 КК України.

Ухвалою Малиновського районного суду міста Одеси від 23.01.2025 призначено підготовче судове засідання.

У підготовчому судовому засіданні прокурор просила суд призначити зазначене кримінальне провадження до судового розгляду. Прокурор звернулась до суду з клопотанням про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 та просила його задовольнити, посилаючись на наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України та посилаючись на обставини, які на її думку свідчать про їх наявність.

Сторона захисту не заперечувала проти призначення кримінального провадження до судового розгляду. Разом з тим захисник просила відмовити у задоволенні клопотання про продовження запобіжного заходу, посилаючись на наявність вироку Малиновського районного суду м. Одеси відносно її підзахисного.

Обвинувачений ОСОБА_5 підтримав свого захисника.

Вислухавши думку сторін, суд дійшов наступних висновків.

Дане кримінальне провадження підсудне Малиновському районному суду м. Одеси відповідно до ст. ст. 32, 33 КПК України, підстав для направлення обвинувального акта для визначення підсудності не встановлено.

Підстав для закриття кримінального провадження, передбачених п. п. 4-8 ч.1 або ч. 2 ст. 284 КПК України, або зупинення провадження, немає.

Обвинувальний акт складено у відповідності до вимог ст. 291 КПК України, при його затвердженні прокурором дотримано вимоги процесуального закону, відтак підстав для його повернення прокурору - немає.

Частиною 4 статті 315 КПК України визначено, що під час підготовчого судового засідання суд роз`яснює обвинуваченому у вчиненні злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк більше десяти років, право заявити клопотання про розгляд кримінального провадження стосовно нього колегіально судом у складі трьох суддів.

Відповідно до ч. 1 ст. 31 КПК України визначено, що кримінальне провадження в суді першої інстанції здійснюється суддею одноособово, крім випадків, передбачених частинами другою, третьою та дванадцятою цієї статті.

Частиною 2 ст. 31 КПК України визначено, що кримінальне провадження в суді першої інстанції щодо злочинів, за вчинення яких передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк більше десяти років, здійснюється колегіально судом у складі трьох суддів лише за клопотанням обвинуваченого.

Судом було роз`яснено обвинуваченому, що він обвинувачується у вчиненні злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк більше десяти років, і тому він має право заявити клопотання про розгляд кримінального провадження стосовно нього колегіально судом у складі трьох суддів.

Обвинувачений ОСОБА_5 та його захисник зазначили, що обвинуваченому цілком зрозуміле роз`яснене право, проте він не має клопотань про колегіальний розгляд кримінального провадження, та бажає, щоб провадження здійснювалось суддею одноособово.

Відповідно до ст. 316 КПК України після завершення підготовки досудового розгляду суд постановляє ухвалу про призначення судового розгляду. Судовий розгляд має бути призначений не пізніше десяти днів після постановлення ухвали про його призначення.

На підставі вищевикладеного, суд вважає, що обвинувальний акт за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. ч. 1, 2 ст. 307 КК України підлягає призначенню до судового розгляду у відкритому судовому засіданні.

Вислухавши думки учасників судового засідання, вивчивши матеріали кримінального провадження, дослідивши клопотання прокурора та усні заперечення на клопотання прокурора сторони захисту, суд вважає, що доцільно задовольнити клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, виходячи з наступних підстав.

Відповідно до ст. 9 Конституції України, чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України.

Згідно з ч. 2 ст. 8 КПК України, принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Окрім цього, відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

На підставі цього, суд враховує положення ст. 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Перевіряючи обґрунтованість підозри, суд виходить з практики Європейського суду з прав людини, а саме: рішення «Нечипорук і Йонкало проти України», п. 175; «Cebotari v. Moldova», п. 48; «Fox, Campbell and Hartley v. the UK», п. 32, яка вказує на те, що слова «обґрунтована підозра» означають наявність фактів чи інформації, котрі могли би переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що особа, можливо, вчинила злочин, та в даному випадку вважає, що дані, які вказують на обґрунтовану підозру, та навіть в сторонньої людини не можуть викликати розумних сумнівів, містяться в долучених в обґрунтування клопотання матеріалах.

Суд, оцінюючи в сукупності вищевикладені обставини, враховуючи принцип презумпції невинуватості, приходить до наступного.

Вивчивши клопотання та матеріали додані до нього, допитавши обвинуваченого, вислухавши думку учасників судового розгляду, суддя вважає, що клопотання прокурора підлягає задоволенню, з наступних підстав.

ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 1, 2 ст. 307 КК України КК України, які відповідно до ст.12 КК України є тяжким та особливо тяжким злочином.

Метою продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_5 згідно клопотання є те, що останній може переховуватися від суду, вчинити інше кримінальне правопорушення; незаконно впливати на свідків.

Підставою продовження запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 2,3 ст. 307 КК України, а також наявність ризиків передбачених ч. 1, 3, 5 ст. 177 КПК України.

Відповідно до вимог ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, спробам знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, спробам незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадження, спробам перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, спробам вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

При вирішенні питання про наявність підстав для продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно враховувати тяжкість та підвищену суспільну небезпеку інкримінованого злочину, тяжкість можливого покарання, яке загрожує обвинуваченому за інкримінований злочин, а також наявність ризиків визначених ч. 1,3,5 ст. 177 КПК України, а саме:

-п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, переховуватись від правоохоронних органів та суду, оскільки тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому у разі визнання його винним дає підстави вважати, що ОСОБА_5 може переховуватись від суду.

- п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме, ОСОБА_5 , може незаконно впливати на потерпілих у цьому кримінальному провадженні, які були допитані на стадії досудового розслідування, покази яких є визначальними у кримінальному провадженні, може здійснювати вплив шляхом залякування та погрозою застосування насильства.

-п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, ОСОБА_5 може вчинити інше кримінальне правопорушення , що обумовлюється військовою агресією проти України, яка суттєво обмежує можливості виконання органами влади своїх повноважень на певних територіях та якісно погіршує криміногенну обстановку. Вказаний ризик підтверджує те, що теперішня криміногенна обстановка в Україні може схилити особу до нового злочину.

Згідно ч. 1, ч. 2 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про продовження запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Статтею 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у ст.177 КПК України, суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі й вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання винуватим, вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого, міцність його соціальних зв`язків, наявність постійного місця роботи, навчання, його репутацію, майновий стан, наявність судимостей, дотримання раніше застосованих запобіжних заходів та інше.

При вирішенні питання щодо продовження запобіжного заходу оцінці судом підлягають наявність та/або продовження існування ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України. Ризиком у контексті кримінального провадження є певний ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати судовому розгляду або ж створить загрозу суспільству. При цьому КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) буде здійснювати відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

При вирішенні питання про ризики, суд враховує те, що ОСОБА_5 раніше судимий, має постійне місце проживання та місце реєстрації , обвинувачується у вчинені тяжкого та особливо тяжкого злочину, передбачених ч.ч. 2,3 ст. 307 КК України, за які передбачено покарання за ч. 2 ст. 307 КК України у вигляді позбавлення волі на строк від шести до десяти років, за ч. 3 ст. 307 КК України у вигляді позбавлення волі на строк від дев`яти до дванадцяти років, що дає підстави вважати реальними наведені у клопотанні ризики.

Відповідно до ч. 1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Згідно ст. 178 КПК України, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється - є однією з обставин, що враховуються при обранні запобіжного заходу.

Таким чином, на підставі наданих матеріалів, оцінюючи всі встановлені під час розгляду клопотання обставини, враховуючи неможливість запобігти вказаним ризикам шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів приходжу до висновку, що відносно ОСОБА_5 , необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до вимог ч.3 ст.183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Згідно ч. 4 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 КК України. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Зокрема, відповідно до п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Так, імовірне вчинення ОСОБА_5 злочинів з корисливих мотивів, пов`язані з збутом наркотичних засобів та психотропних речовин, саме під час дії режиму воєнного стану в державі, за обставин, як вони викладені у повідомленні про підозру, що свідчить про підвищену суспільну небезпеку протиправних дій, суддя вважає, що визначений раніше розмір застави 1000 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 3 028 000 грн., зможе забезпечити виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на викладене клопотання про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, відносно обвинуваченого ОСОБА_5 , підлягає задоволенню.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст. ст. 176, 177, 314, 316, 369, 371, 372 КПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акта у кримінальному провадженні внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань №00001499 від 26.12.2024 за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ч. ч. 1, 2 ст. 307 КК України на 06 лютого 2025 року на 13 годину 00 хвилин в приміщенні Малиновського районного суду м. Одеси за адресою: м. Одеса вулиця Стуса, 1-А.

Судовий розгляд здійснювати одноособово під головуванням судді ОСОБА_1 , у відкритому судовому засіданні, в приміщенні Малиновського районного суду м. Одеси за участю прокурора, обвинуваченого та адвоката.

Клопотання прокурора про продовження відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , міри запобіжного заходу у виді тримання під вартою задовольнити.

Продовжити відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , міру запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, з дня винесення ухвали тобто з 28.01.2025 року до 28.03.2025 року включно в умовах ДУ «Одеській слідчий ізолятор».

Визначений раніше розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі 1000 (однієї тисячі) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 3028000 (три мільйона двадцять вісім тисяч) гривень залишити без змін.

У разі внесення застави, покласти на обвинуваченого ОСОБА_6 обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:

1)прибувати за кожною вимогою до суду;

2)не відлучатися з населеного пункту в якому він проживає, без дозволу прокурора, суду;

3)повідомляти прокурора, суд про зміну свого місця проживання та роботи;

4) утримуватись від спілкування із свідками у даному кримінальному провадженні;

5) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити обвинуваченому, що відповідно до ч. ч. 8, 10, 11 ст. 182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений не з`явився за викликом прокурора, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

У разі звернення застави в дохід держави суд вирішує питання про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України. Застава внесена обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Ухвала суду щодо запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу суду зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Копію ухвали направити для виконання співробітникам Державної установи «Одеський слідчий ізолятор».

Суддя ОСОБА_1