Справа № 638/5599/25
Провадження № 1-кп/638/1496/25
УХВАЛА

Іменем України

31 березня 2025 року м. Харків

Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участі секретаря судових засідань ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

обвинуваченого ОСОБА_4

захисника адвоката ОСОБА_5

розглянувши у підготовчому судовому засіданні у залі суду в м.Харкові обвинувальний акт у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001513 від 21 листопада 2024 року, відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Ізюм Харківської області, громадянина України, із середньою освітою, не одруженого, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше неодноразово судимого,

обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень - злочинів, передбачених ч.2 ст. 307 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Дзержинського районного суду м. Харкова перебуває кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0001513 від 21 листопада 2024 року, відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень - злочинів, передбачених ч.2 ст. 307 КК України

В підготовчому судовому засіданні прокурором заявлено клопотання про продовження відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки продовжують існувати ризики встановлені під час обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а саме передбачені п. 1, 3,5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Обвинувачений, ОСОБА_4 та його захисник Адвокат ОСОБА_5 проти клопотання прокурора заперечували, просили обрати більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Суд, заслухавши пояснення учасників судового процесу та дослідивши матеріали кримінального провадження, вважає що клопотання прокурора підлягає задоволенню.

Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова стосовно ОСОБА_4 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строк якого спливає до 6 квітня 2025 року включно з визначенням суми застави в розмірі 80 неоподаткованих мінімумів доходів громадян для працездатних осіб, що становить 242240 грн..

Згідно ч.3 ст.315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу.

При вирішенні питання про необхідність ув`язнення особи вагомою підставою є ризик переховування цієї особи від правосуддя та перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином. При цьому переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують.

Згідно п. 4 ч.2 ст.183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінальних правопорушень злочинів, передбачених ч. 2 ст. 307 КК України. .

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець м. Ізюм Харківської області, українець, громадянин України, не одружений, зареєстрований та фактично проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 , раніше неодноразово судимий.

Необхідність продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 обумовлена наявністю ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України:

Наявність зазначених ризиків обґрунтовується тим, що перебуваючи на свободі, ОСОБА_4 усвідомлюючи, що ним скоєно тяжкий злочин, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від 6 до 10 років, з метою уникнення кримінальної відповідальності може переховуватись від суду на території України, чим унеможливить досягнення завдань кримінального провадження, передбачених ст. 2 КПК України (п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України).

Зважаючи, що причетність ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення - злочину підтверджується у тому числі і показами свідка, перебуваючи на волі, останній буде мати можливість здійснювати на нього незаконний вплив, чим перешкоджатиме встановленню істини у кримінальному провадженні. Враховуючи обставини кримінального провадження, за яких обвинуваченому відомі місця мешкання та перебування свідків, що дає можливість останньому застосувати відносно них фізичний та психологічний вплив з метою зміни показань у подальшому на свою користь. Не зважаючи на те, що в ході досудового розслідування свідок вже був допитаний, однак суд відповідно до ст. ст. 23, 95 КПК України сприймає докази безпосередньо (п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України).

ОСОБА_4 раніше неодноразово судимий, судимості в установленому законом порядку не зняті і не погашені, на даний час в провадженні Дзержинського районного суду м. Харкова перебуває обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0000976 відносно останнього за ч. 4 ст. 185 КК України,ніде не працює, не має міцних соціальних зв`язків, що дає достатні підстави вважати, що обвинувачений схильний до вчинення інших кримінальних правопорушень (п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України).

Територія м. Ізюм та Ізюмського району Харківської області, де зареєстрований та проживає ОСОБА_4 включена до Переліку територіальних громад, які розташовані в районі проведення воєнних (бойових) дій або які перебувають у тимчасовій окупації, оточенні (блокуванні), затвердженого наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України №309 від 22.12.2022, що ускладнює здійснювати контроль за процесуальною поведінкою ОСОБА_4 та значно збільшує зазначені в клопотанні ризики.

Також, враховуючи те, що ОСОБА_4 обізнаний про можливе покарання у виді позбавлення волі та те, що йому інкриміновано вчинення тяжкого кримінального правопорушення, наявні достатні підстави вважати, що ОСОБА_4 буде переховуватись від органу досудового розслідування, прокуратури та суду. У справі «Ілійков проти Болгарії» Європейський суд з прав людини зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

Застосування стосовно обвинуваченого ОСОБА_4 менш суворого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, не зможе запобігти вказаним ризикам.

Приймаючи до уваги вищевикладене, враховуючи наявність ризиків, передбачених п. 1, п. 3, п.5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а також оцінюючи сукупність обставин, а саме: тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_4 в разі визнання його винним у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він обвинувачуються, дані про особу обвинуваченого, обставини вчинення кримінального правопорушення, його суспільну небезпечність, суд вважає, що застосування відносно обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу недостатнє для запобігання ризикам, передбаченим п.1, 3, 5 ч. 1 ст.177 КПК України, тому вважає за необхідне продовжити обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів.

Відповідно до вимог ст.182 КПК України, з урахуванням викладених обставин кримінального правопорушення, майнового стану обвинуваченого, наявності ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, суд вважає, за можливе застосувати до обвинуваченого заставу у розмірі, визначеному п.2 ч.5 ст.182 КПК України, яка здатна забезпечити виконання обвинуваченим у вчиненні тяжкого злочину покладених на нього обов`язків, передбачених КПК України, та залишає, раніше визначену заставу у розмірі 80 неоподаткованих мінімумів доходів громад для працездатних осіб, що становить 242240 грн.

.

Керуючись ст.ст. 183, 197, 199,369, 372 КПКУкраїни, суд,-

постановив:

Клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 - задовольнити.

Продовжити відносно ОСОБА_4 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на 60 днів, строком до 29 травня 2025 року включно.

Залишити раніше визначену суму застави у розмірі 80 неоподаткованих мінімумів доходів громадян для працездатних осіб, що становить 242 240 (двісті сорок дві тисячі двісті сорок) гривень, які необхідно внести на депозитний рахунок № UA0006674, банк отримувача ДКСУ м. Київ, код отримувача (ЄДРПОУ) 26281249, код банку отримувача 820172, отримувач коштів Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Харківській області)

Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу в зазначеному розмірі протягом дії ухвали.

У разі внесення застави звільнити ОСОБА_4 з під варти та покласти на нього наступні обов`язки:

1) Прибувати до суду за першою вимогою;

2) Не відлучатись з постійного місця проживання, без дозволу суду;

3) Повідомляти суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

4) Здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

5) Утримуватись від спілкування з понятими, експертами, коло яких стало відомо обвинуваченому під час виконання вимог ст. 290 КПК України.

Роз`яснити обвинуваченому, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі оригінал документу із відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок суми застави, має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення. Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора, суд.

У разі внесення застави та з моменту звільнення з-під варти у зв`язку із внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні застави обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

У разі звернення застави в дохід держави суд вирішує питання про застосування до обвинуваченої особи запобіжного заходу у вигляді застави в більшому розмірі або іншого більш суворого запобіжного заходу.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення в частині продовження запобіжного заходу.

Суддя ОСОБА_1