Справа № 372/1399/22
Провадження 1-в-35/25
ухвала

Іменем України

10 квітня 2025 року м.Обухів

Слідчий суддя Обухівського районного суду Київської області ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши у залі судових засідань Обухівського районного суду Київської області клопотання адвоката ОСОБА_3 про скасування арешту майна ,

В С Т А Н О В И В:

10 березня 2025 року адвокат ОСОБА_3 звернувся до Обухівського районного суду в інтересах ОСОБА_4 з клопотанням про скасування арешту майна у кримінальному провадженню за №0000090 від 23.01.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України посилаються на те, що по даному кримінальному провадженню 30 серпня 2022 року винесено вирок відносно ОСОБА_4 за ч.1 ст.121 КК України. При винесені вироку не було вирішено питання щодо скасування арешту та повернення власнику ОСОБА_4 належної йому куртки червоного кольору та штанів чорного кольору із плямами бурого кольору, які в нього були вилучені при досудовому розслідуванні кримінального провадження, тому просить арешт з вказаних речей скасувати та повернути їх власнику.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його. Згідно зі статтею 174 КПК України «підозрюваний, обвинувачений, захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого. їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано».

В судове засідання ОСОБА_4 та адвокат ОСОБА_3 не з`явилися, представник подав клопотання та просить розглядати в їх відсутності.

Прокурор в судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд справи в його відсутності.

Перевіривши матеріали клопотання, вважаю, що таке клопотання слід задовольнити, виходячи з наступного.

В судовому засіданні встановлено наступне, що в провадженні Обухівського районного суду Київської області перебувало кримінальне провадження, зареєстроване в ЄРДР за №0000090 від 23.01.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України.

30 серпня 2022 року по вказаному кримінальному провадженню винесено вирок.

26.01.2022 року слідчим суддею Обухівського районного суду Київської області було постановлено ухвалу про арешт майна, а саме на речі ОСОБА_4 : куртку червоного кольору та штани чорного кольору із плямою речовини бурого кольору, які було поміщено до картонної коробки та опечатано биркою із пояснювальним надписом.

Згідно ст.170 ч.ч.1-3 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Арешт майна допускається з метою забезпечення, у тому числі, збереження речових доказів. У такому випадку, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до вимог ч.1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій.

Зазначена ухвала мотивована тим, що вказане майно визнано речовим доказом по кримінальному провадженню, що порушене за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 309 КК України, є безпосереднім об`єктом злочину, на підставі яких можливо встановити наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для даного кримінального провадження, та є підстави вважати, що існують ризики, передбачені ст.170 КПК України.

Відповідно до ст.16 КПК України, позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом. На підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом, допускається тимчасове вилучення майна без судового рішення.

Згідно ч.1 ст.100 КПК України, речовий доказ, який був наданий стороні кримінального провадження або нею вилучений, повинен бути якнайшвидше повернутий володільцю, крім випадків, передбачених статтями 160-166, 170-174 цього Кодексу.

Разом з цим, відповідно до п.1 ч.6 ст.100 КПК України, речові докази, що не містять слідів кримінального правопорушення, у вигляді предметів, великих партій товарів, зберігання яких через громіздкість або з інших причин неможливо без зайвих труднощів або витрати по забезпеченню спеціальних умов зберігання яких співмірні з їх вартістю, а також речові докази у вигляді товарів або продукції, що піддаються швидкому псуванню повертаються власнику (законному володільцю) або передаються йому на відповідальне зберігання, якщо це можливо без шкоди для кримінального провадження.

Згідно ч.1 ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Незважаючи на те, що по даному кримінальному провадженню винесено вирок, але доля речових доказів не вирішена повністю по всіх речових доказах.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

З урахуванням вищенаведеного, що клопотання є обґрунтованим і підлягає до задоволенню.

Керуючись ст.ст. 131, 174 КПК України, слідчий суддя,

У Х В А Л И В:

Арешт накладений ухвалою слідчого судді Обухівського районного суду Київської області від 22 січня 2022 року у кримінальному провадженні №0000090 від 23.01.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.121 КК України на тимчасово вилучені в ході огляду місця події 23.01.2022 в період часу з 13 год. 25 хв. до 13 год. 45 хв. приміщення відділення КНП ОМР «Обухівська БЛІЛ», яка знаходиться за адресою: м. Обухів, вул. Каштанова, б. 52, майно, а саме на речі ОСОБА_4 : куртку червоного кольору та штани чорного кольору із плямою речовини бурого кольору, які було поміщено до картонної коробки та опечатано биркою із пояснювальним надписом, скасувати.

Зобов`язати уповноважену особу РУП ГУНП в Київській області, повернути куртку червоного кольору та штани чорного кольору із плямою речовини бурого кольору власнику ОСОБА_4 .

Ухвалу може бути оскаржено в апеляційному порядку безпосередньо до Київського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 5-денний строк з дня проголошення ухвали; у разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом 5 днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Слідчий суддя: ОСОБА_1