печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 січня 2025 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання Приватного акціонерного товариства «Вінницяпобутхім» про скасування арешту майна накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 12.07.2022 у справі № 757/16182/22-к, у рамках кримінального провадження № 0000027,

ВСТАНОВИВ:

У провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання ПрАТ «Вінницяпобутхім» в порядку ст. 174 КПК України, у вимогах якого просить скасувати арешт майна накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 12.07.2022 у справі № 757/16182/22-к, на грошові кошти у безготівковому вигляді, які знаходяться на всіх наявних рахунках відкритих ПРАТ "ВІННИЦЯПОБУТХІМ" (код 30684913) в тому числі по наступних рахунках: № НОМЕР_1 та грошові кошти, що в подальшому надходитимуть на вказані рахунки, в банківській установі АТ "МІЖНАРОДНИЙ РЕЗЕРВНИЙ БАНК" (МФО 320627, вул. Володимирська, буд.46, м. Київ, 01601).

Мотивуючи означене клопотання, заявник вказує, що арешт накладено необґрунтовано, з порушенням положень ст. 170 КПК України. Також, посилається на те, що арешт вищевказаного майна є перешкодою для виконання рішення Вищого антикорупційного суду України у судовій справі № 991/5120/24 від 24.07.2024, а також є перешкодою для здійснення Фондом державного майна України управління, розпоряджання таким активом який було стягнуто в дохід держави.

У судове засідання заявник та прокурор не з`явилися, про розгляд клопотання повідомлені належним чином.

Представник заявника ОСОБА_3 до суду подав заяву, відповідно до якої просить розглянути клопотання за його відсутності.

Прокурор ОСОБА_4 до суду подав заяву, відповідно до якої просить розглянути клопотання за його відсутності, просить задовольнити клопотання з мотивів викладених у ньому.

Слідчий суддя, вивчивши матеріали провадження за клопотанням, приходить до наступного висновку.

Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється розслідування кримінального провадження № 0000027 від 18.03.2022 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ст. 445, ч. 2 ст. 364-1, ч. 1 ст. 388 КК України.

Так, ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 12.07.2022 у справі № 757/16182/22-к, накладено арешт на грошові кошти у безготівковому вигляді, які знаходяться на всіх наявних рахунках відкритих ПРАТ "ВІННИЦЯПОБУТХІМ" (код 30684913) в тому числі по наступних рахунках: № НОМЕР_1 та грошові кошти, що в подальшому надходитимуть на вказані рахунки, в банківській установі АТ "МІЖНАРОДНИЙ РЕЗЕРВНИЙ БАНК" (МФО 320627, вул. Володимирська, буд.46, м. Київ, 01601).

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Виходячи із аналізу викладеного, вказана норма пов`язує право слідчого судді на скасування арешту майна, із можливістю надання учасникам процесу, доказів та відомостей, які вказуватимуть, що арешт накладено необґрунтовано або в його застосуванні відпала потреба та доведеності перед слідчим суддею їх законності та переконливості.

Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та обґрунтованого рішення, слідчий суддя, згідно вимог ст. 94, ст. 132, ст. 173 КПК України, повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину та достатніх доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту для третіх осіб, а також розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Так, як вбачається із ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 12.07.2022, метою арешту майна, є визначеною в п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, тобто з метою забезпечення збереження речового доказу у кримінальному провадженні.

Аналізуючи положення кримінально процесуального законодавства з приводу накладення арешту на майно особи, обов`язковою передумовою, яка обґрунтовує необхідність застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, є наявність достатніх доказів, що вказують на вчинення злочину, наявність обґрунтованої підозри, підставу для арешту майна; наслідки арешту для третіх осіб, а також розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, що визначено положенням ч. 2 ст. 173 КПК України.

Європейський суд з прав людини наголошує на тому, що слід врахувати необхідність забезпечення справедливого балансу між конкуруючими інтересами відповідної особи і суспільства в цілому. Необхідно зважати й на те, що цілі, згадані в цьому положенні можуть мати певне значення при визначені того, чи забезпечено баланс між вимогами відповідних суспільних інтересів і основоположним правом заявника на власність. В обох контекстах держава користується певним полем розсуду при визначені заходів, які необхідно вжити для забезпечення дотримання Конвенції. Рішення «Sargsyan v. Azerbaijan», n.220.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ісмаїлов проти Росії» від 06.11.2008 року, де вказувалися порушення ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, в якому зазначено, що кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше, як в інтересах суспільства на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права».

Нормою ст. 41 Конституції України встановлюється непорушність права особи на володіння, користування і розпорядження своєю власністю.

Відповідно до положень ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

24.07.2024 рішенням Вищого антикорупційного суду України у судовій справі № 991/5120/24 позов Міністерства юстиції України задоволено.

Застосовано до Акціонерного товариства «Невская косметика» (Акционерное общество «Невская косметика») (місце знаходження: 192029, Російська Федерація, місто Санкт-Петербург, проспект Обухівської оборони, будинок 80; ідентифікаційний код юридичної особи 893) санкцію, передбачену пунктом 11 частини першої статті 4 Закону України «Про санкції», та стягнуто в дохід держави актив, який залежить Акціонерному товариству «Невская косметика», а саме частку у розмірі 100 % (акцій) Статутного капіталу Приватного акціонерного товариства «Вінницяпобутхім» (місце знаходження: 21015, місто Вінниця, вулиця Академіка Янгеля, будинок 4; ідентифікаційний код юридичної особи 30684913).

Частиною третьою статті 5 і Закону України «Про санкції» визначено, що судове рішення про застосування санкції, передбаченої пунктом 1 частини першої статті 4 цього Закону в день набрання ним законної сили надсилаються Фонду державного майна України для здійснення повноважень у сфері управління активами, щодо яких ухвалено судове рішення про застосування такої санкції, а також до апарату Ради національної безпеки і оборони України, Кабінету Міністрів України.

Активи, щодо яких ухвалено рішення про застосування такої санкції, підлягають передачі Фонду-державного майна України протягом п`яти робочих днів з дня набрання законної сили вищезазначеним рішенням суду.

Фонд державного майна України здійснює управління такими активами, а також здійснює реалізацію таких активів, якщо вони належать резидентам державно здійснюють збройну агресію проти України, у значенні, наведеному у статті 1 Закону України «Про оборону України», у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Грошові кошти, отримані в результаті реалізації таких активів, зараховуються до Державного бюджету України та спрямовуються до фонду ліквідації наслідків збройної агресії.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про Фонд державного майна України» Фонд є центральним органом виконавчої влади із спеціальним статусом, що реалізує державну політику у сфері приватизації, оренди, використання та відчуження державного майна, управління об`єктами державної власності, у тому числі корпоративними правами держави щодо об`єктів державної власності, що належать до сфери його управління, а також у сфері державного регулювання оцінки майна, майнових прав та професійної оціночної діяльності. Фонд відповідальний перед Президентом України. Діяльність Фонду державного майна України спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України.

Повноваження Фонду як державного органу приватизації та органу управління об`єктами державної власності визначені положеннями законів України «Про Фонд державного майна України», «Про управління об`єктами державної власності», «Про приватизацію державного і комунального майна».

Враховуючи те, що арешт вищевказаного майна є перешкодою для подальшого виконання рішення Вищого антикорупційного суду України у судовій справі № 991/5120/24 від 24.07.2024, а також є перешкодою для здійснення Фондом державного майна України управління, розпоряджання таким активом який було стягнуто в дохід держави, а відтак клопотання підлягає задоволенню.

Керуючись, ст. 41 Конституції України, ст. 1 Протоколу 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ст.ст.174, 309 КК України,

ПОСТАНОВИВ :

Клопотання Приватного акціонерного товариства «Вінницяпобутхім» про скасування арешту майна накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 12.07.2022 у справі № 757/16182/22-к, у рамках кримінального провадження № 0000027 - задовольнити.

Скасувати арешт майна накладений на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 12.07.2022 у справі № 757/16182/22-к, на грошові кошти у безготівковому вигляді, які знаходяться на всіх наявних рахунках відкритих ПРАТ "ВІННИЦЯПОБУТХІМ" (код 30684913) в тому числі по наступних рахунках: № НОМЕР_1 та грошові кошти, що в подальшому надходитимуть на вказані рахунки, в банківській установі АТ "МІЖНАРОДНИЙ РЕЗЕРВНИЙ БАНК" (МФО 320627, вул. Володимирська, буд.46, м. Київ, 01601).

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1