Справа № 308/1869/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 лютого 2025 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , розглянувши матеріали клопотання ОСОБА_2 , від імені та в інтересах якого діє представник адвокат ОСОБА_3 про скасування арешту майна,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 , від імені та в інтересах якого діє представник адвокат ОСОБА_3 , звернувся до слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із клопотанням про скасування арешту майна.

Клопотання мотивує тим, що у проваджені Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області знаходиться кримінальна справа №308/20264/24. У відкритому судовому засіданні було розглянуто клопотання прокурора Ужгородської окружної прокуратури Закарпатської області про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0002284 від 13.12.2024 за ознаками вчинення кримінального правопорушення передбаченого ч.1 ст.286 КК України.

Ухвалою слідчого судді ОСОБА_4 Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 30 грудня 2024 року на транспортний засіб марки "MAN" білого кольору д. н. з. НОМЕР_1 , VIN-код НОМЕР_2 , що був вилучений в ході огляду місця дорожньо-транспортної пригоди 12.12.2024 за адресою: м. Ужгород, вул. Собранецька, біля буд. 146 було накладено арешт.

Як зазначено у клопотанні згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу - транспортний засіб марки "MAN" білого кольору д.н.з. НОМЕР_1 , VIN-код НОМЕР_2 , належить ОСОБА_2 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 .

Адвокат вказує на те, що станом на 04 лютого 2025 року всі можливі експертизи (включаючи технічні) пов`язані з вищезазначеним автомобілем були проведені в повному обсязі. На його думку, жодних підстав для продовження цього арешту не існує. Наявність арешту заважає власнику у користуванні та розпорядженням вказаним майном. Потрібно зазначити, що вказаний арешт порушує право власності Заявника на майно, оскільки він позбавляється можливості використовувати майно в своїй діяльності, унеможливлює виконання інших зобов`язань Заявника пов`язаних з майном, на яке накладений арешт та сприяє завданню збитків.

Враховуючи вище наведене та керуючись ст. 170, 174 КПК України заявник просить: скасувати арешт на транспортний засіб, що був вилучений, як речовий доказ - автомобіль марки "MAN" білого кольору д. н. з. НОМЕР_1 , VIN-код НОМЕР_2 який належить ОСОБА_2 , зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_1 .

Слідчий суддя дослідивши матеріали клопотання дійшов наступного висновку:

Відповідно до ч.ч. 1,2 ст. 132 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається: 1) до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, якщо інше не передбачено пунктом 2 цієї частини; 2) у кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду.

Одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження, передбачені ст.131 Кримінального-процесуального кодексу України, є арешт майна, суть якого полягає у тимчасовій забороні, адресованій власнику чи володільцю майна, відчужувати його, або розпоряджатися чи користуватися ним. Порядок скасування арешту майна встановлюється ст.174 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Згідно з п.15 ч.1 ст.7 КПК України зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження.

Відповідно до абз.2 ч.1 ст. 174 КПК України, саме на підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, покладається обов`язок доведення перед слідчим суддею обставин того, що в подальшому застосуванні арешту майна відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

З системного аналізу ст. 171-174 КПК України вбачається, що у клопотанні про скасування арешту в обов`язковому порядку має бути зазначено наступне: хто звертається із клопотанням про скасування арешту майна /власник майна тощо/; перелік і вид майна, арешт на який має бути скасовано; яким процесуальним документом та коли був накладений арешт; мотивація чому слід зняти арешт.

Дана норма передбачає чіткий перелік осіб, які мають право звернутися до слідчого судді під час досудового розслідування з клопотанням про скасування арешту майна повністю або частково.

Вказана норма пов`язує право слідчого судді на скасування арешту майна, із можливістю надання учасникам процесу, доказів та відомостей, які вказуватимуть, що арешт накладено необґрунтовано або в його застосуванні відпала потреба та доведеності перед слідчим суддею їх законності та переконливості.

Тобто особа, що заявила клопотання про скасування арешту, повинна довести, що в подальшому застосуванні арешту майна відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

В даному випадку із клопотанням до слідчого судді звернувся ОСОБА_2 , від імені та в інтересах якого діє представник адвокат ОСОБА_3 .

При цьому у клопотанні зазначено, що: згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу - транспортний засіб марки "MAN" білого кольору д.н.з. НОМЕР_1 , VIN-код НОМЕР_2 , належить ОСОБА_2 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 .

Поряд з цим, на підтвердження вказаних доводів жодних доказів не надано. До клопотання долучено підтвердження повноважень захисника на представництво інтересів ОСОБА_2 .. Підтвердження того що на праві власності транспортний засіб належить саме ОСОБА_2 до матеріалів поданої скарги не додано, ухвали слідчого судді про накладення арешту на майно про яку вказано у клопотанні до матеріалів поданої скарги не додано. Особою, яка звернулась із заявою, не зазначено її процесуальний статус у контексті частини першої статті 174 КПК України.

Крім цього, клопотання про скасування арешту не містить обґрунтувань, як на підставу скасування арешту відповідно до вимог ч. 1 ст. 174 КПК України. Обґрунтовуючи клопотання, адвокат стверджує, «що станом на 04 лютого 2025 року всі можливі експертизи (включаючи технічні) пов`язані з вищезазначеним автомобілем були проведені в повному обсязі. Жодних підстав для продовження цього арешту не існує. Наявність арешту заважає власнику у користуванні та розпорядженням вказаним майном.».

Поряд із цим відсутні відомості щодо кримінального провадження та обставин, які б свідчили про те, що на даний час відпала потреба в подальшому застосуванні арешту майна чи про те, що арешт накладений необґрунтовано, у додатках до клопотання не містяться докази того, що на даний час досудове розслідування кримінального провадження в рамках якого на вилучене майно накладено арешт завершено, або того що у кримінальному провадженні проведенні всі необхідні слідчі дії.

Беручи до уваги, що клопотання про скасування арешту майна подано без додержання вимог ст. 174 КПК України та враховуючи те, що зазначені обставини перешкоджають призначенню клопотання та розгляду у відповідності до правил, визначених ст.174 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання слід повернути заявнику.

Нормою частини 6 ст. 9 КПК України передбачено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 КПК України.

Приймаючи до уваги, що заявником до клопотання не додано належних доказів, які вказують на те, що він являється особою, яка у відповідності до ст.174 КПК України має право звернутись з клопотанням про скасування арешту майна, вважаю, що клопотання слід повернути особі, яка його подала.

З урахуванням наведеного, приходжу до висновку, що клопотання, про скасування арешту майна слід повернути особі яка його подала.

Зважаючи на обмежені строки розгляду клопотання про скасування арешту майна, які визначені ч.2 статті 174 КПК України та те, що нормами КПК України не передбачено обов`язку слідчого судді по збиранню доказів для розгляду клопотань сторін кримінального провадження чи інших учасників процесу, відтак матеріали клопотання належить повернути заявнику.

Повернення клопотання не позбавляє власника майна або володільця такого права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому цим Кодексом.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.174, 304 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання ОСОБА_2 , від імені та в інтересах якого діє представник адвокат ОСОБА_3 про скасування арешту майна,- повернути особі, яка його подала.

Повернення клопотання не позбавляє власника майна або володільця такого права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Ухвала є остаточною та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_1