Справа № 760/9429/22
Провадження №1-кс/369/147/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15.01.2025 року м. Київ

Слідчий суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області Скрипник О.Г., при секретарі Масан В.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_1 на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про кримінальне правопорушення,

В С Т А Н О В И В:

До Києво-Святошинського районного суду Київської області надійшла скарга ОСОБА_1 на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про кримінальне правопорушення, у якій він просив суд зобов?язати керівника ГПД НАБУ внести до ЄРДР відомості моєї заяви за вих. N? 4754/15 від 15.07.2022 року про вчинені ОСОБА_2 кримінальних правопорушень за кваліфікацією - 4.2 ст. 366, 4.2 ст. 256, ч.1 ст.111, ст. 170, 4.2 ст. 15, ч.5 ст. 27 КК України; зобов?язати керівника ГПД НАБУ надати йому належним чином завірені витяги з ЄРДР та пам?ятки про процесуальні права і обов?язки потерпілого у кримінальних провадженнях, що відповідають зазначеній ним кваліфікації вчиненого злочину - ч.2 ст. 366, 4.2 ст. 256, ч.1 ст. 111, ст. 170, ч.2 ст. 15, 4.5 ст. 27 КК України; зобов?язати керівника ГІД НАБУ повідомити суд про виконання ухвали суду (у відповідності до ст. 129-1 Конституції України) та зазначити в резолютивній частині ухвали вказані ним в заяві усі кваліфікаційні статті вчиненого злочину - 4.2 ст. 366, ч.2 ст. 256, ч.1 ст. 111, ст. 170, ч. 2 ст. 15, ч. 5 ст. 27 КК України.

В судове засідання заявник не з`явився у своєму клопотанні просив суд розгляд клопотання проводити без його участі.

Представники Національного антикорупційного бюро України, які були повідомлені належним чином про час та місце судового засідання, до суду не з`явилися та про причини неявки суд не повідомили.

Дослідивши доводи скарги, слідчий суддя прийшла до висновку про наявність підстав для її часткового задоволення, виходячи з такого.

При розгляді скарги встановлено, що 15.06. 2022 року через приймальну НАБУ він подав на ім`я керівника ГПД Національного антикорупційного бюро України Калужанського А.В. заяву за вих. за № 4754/15 про вчинені ОСОБА_2 кримінальних правопорушень. Однак відомості до ЄРДР внесені не були та його не було повідомлено керівником ГПД НАБУ ОСОБА_3 про внесення до ЄРДР відомостей, щодо його заяви за вих. № 4754/15 від 15.07. 2022 року.

Частиною 1 ст. 303 КПК України визначений перелік випадків, у яких на досудовому провадженні можуть бути оскаржені рішення, дії чи бездіяльність.

Згідно з п.1 ч.1 ст.303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 214 КПК України Слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Згідно зі ст. 220 КПК України сторони захисту, потерпілого і його представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, про виконання будь-яких процесуальних дій та у випадках, установлених цим Кодексом, іншої особи, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, або її представника слідчий, прокурор зобов`язані розглянути в строк не більше трьох днів з моменту подання і задовольнити їх за наявності відповідних підстав.

Про результати розгляду клопотання повідомляється особа, яка заявила клопотання. Про повну або часткову відмову в задоволенні клопотання виноситься вмотивована постанова, копія якої вручається особі, яка заявила клопотання, у а у разі неможливості вручення з об`єктивних причин - надсилається їй.

Враховуючи, що заявником ОСОБА_1 подано заяву про вчинення кримінального правопорушення, проте дана заява розглянута не була. Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку про задоволення зазначеної скарги у цій частині та зобов`язання уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України розглянути заяву про вчинене кримінальне правопорушення за вих. N? 4754/15 від 15.07.2022 року.

У решті вимог скарги слідчий суддя відмовляє, оскільки відповідно до положень статей 126, 129 Конституції України, статті 48 Закону України «Про судоустрій та статус суддів», суддя у своїй діяльності щодо здійснення правосуддя є незалежним від будь-якого незаконного впливу, тиску або втручання. Суддя здійснює правосуддя на основі Конституції і законів України, керуючись при цьому принципом верховенства права. Втручання в діяльність судді щодо здійснення правосуддя забороняється і тягне за собою відповідальність, установлену законом (вказана норма закону визнана конституційною згідно з Рішенням Конституційного Суду № 8-рп/2011 від 12 липня 2011 року).

Таким чином, можливе порушення суддею норм матеріального або процесуального права як результат суддівської помилки не може кваліфікуватись як кримінальне правопорушення та як підстава для притягнення судді до відповідальності. Адже відповідні порушення (у разі їх наявності) усуваються за наслідками перегляду судового рішення вищестоящими судовими інстанціями в апеляційному та касаційному порядку.

Отже оцінка судових рішень, прийнятих суддею, може бути надана виключно у межах встановленого законодавством процесуального контролю.

З наведених вище підстав, незгода із прийнятими суддею процесуальними рішеннями в конкретній судовій справі шляхом подання заяви про злочин, може вказувати на протиправне втручання у здійснення правосуддя й посягання на процесуальну незалежність, що передбачають статті 126 та 129 Конституції України.

Відповідно до Висновку Судової палати у кримінальних справах ВСУ щодо питання про початок кримінального провадження стосовно суддів, яке пов`язане зі здійсненням ними судочинства від 01.07.2013, для забезпечення незалежності судів, при отриманні заяви про вчинений суддею злочин, яке пов`язане зі здійсненням ним судочинства, уповноважений орган повинен внести до ЄРДР та розпочати розслідування тільки таку заяву або повідомлення, які мають ознаки кримінального правопорушення, а не будь-які інші. Такий обов`язок слідчого і прокурора визначено ч. 1 ст. 2 КК України, оскільки підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом.

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме заявою про кримінальне правопорушення є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення), яка вказує на ознаки якого-небудь кримінального правопорушення, передбаченого Кримінальним кодексом України. Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до ЄРДР.

Заява від 15.07.2022 про вчинене кримінальне правопорушення, за своїм змістом та суттю є висловленням незгоди із процесуальним рішенням слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва Слободянюка П.Л. у конкретній судовій справі, та діями вказаного судді, вчиненими при здійсненні правосуддя, та не є повідомленням про кримінальне правопорушення, оскільки містить інформацію, пов`язану зі здійсненням суддею судочинства, і не містить об`єктивних даних про вчинення вказаним суддею кримінальних правопорушень.

Відповідно до положень ч.1 ст. 108 ЗУ «Про судоустрій та статус суддів» дисциплінарне провадження щодо судді здійснюють дисциплінарні палати Вищої ради правосуддя у порядку, визначеному Законом України «Про Вищу раду правосуддя», з урахуванням вимог цього Закону.

Таким чином, у випадку порушення суддею, під час розгляду справи, вимог законодавства України, особа має право звернутися з відповідною скаргою до Вищої ради правосуддя.

Враховуючи зазначене, бездіяльність з боку службових осіб Національного антикорупційного бюро України відсутня.

На підставі викладеного, слідчий суддя дійшов висновку про необґрунтованість вимог скарги у цій частині, а відтак відсутні підстави для її задоволення.

Керуючись ст. ст. 55, 214, 220, 221, 303, 304 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Скаргу ОСОБА_1 на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про кримінальне правопорушення задовольнити частково.

Зобов`язати уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України розглянути заяву ОСОБА_1 про вчинене кримінальне правопорушення за вих. N? 4754/15 від 15.07.2022 року.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: Оксана СКРИПНИК