Справа № 487/2335/25
Провадження № 1-кс/487/2138/25
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23.04.2025 року м. Миколаїв

Слідчий суддя Заводського районного суду м. Миколаєва ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника адвоката ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Миколаєва клопотання заступника начальника відділу СУ ГУНП в Херсонській області ОСОБА_5 у кримінальному провадженні №0000491 від 03.04.2025 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України, відносно:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Великий Мидськ Костопільського району Рівненської області, громадянина України, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 раніше судимого

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України

ВСТАНОВИВ:

08.04.2025 заступник начальника відділу СУ ГУНП в Херсонській області ОСОБА_5 , за погодженням із заступником керівника Каховської окружної прокуратури Херсонської області ОСОБА_3 , в рамках здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000491 від 03.04.2025 звернулася до слідчого судді з клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 .

Підставою для внесення клопотання стало те, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, переховується від органів досудового розслідування та суду з метою ухилення від кримінальної відповідальності, оголошена у розшук (міжнародний розшук), а також наявність ризиків, передбачених п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, просив про його задоволення.

Захисник у судовому засіданні проти задоволення клопотання не заперечував.

Перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши докази, заслухавши думку сторін кримінального провадження, слідчий суддя доходить до такого висновку.

Відповідно до ч. 6 ст. 193 КПК України слідчий суддя може розглянути клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Метою застосування будь-якого запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (ч. 1 ст. 177 КПК України).

Згідно з ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Із матеріалів клопотання вбачається, що Із матеріалів клопотання вбачається, що слідчим управлінням ГУНП в Херсонській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000491 від 03.04.2025 за підозрою ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Великий Мидськ Костопільського району Рівненської області, громадянина України, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 у колабораційній діяльності - добровільному обранні громадянина України до незаконних органів влади, створених на тимчасово окупованій території, тобто у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що громадянин України ОСОБА_6 , не пізніше 10.09.2023, більш точної дати досудовим розслідуванням не встановлено, у порушення порядку, встановленого Конституцією України та Законами України, перебуваючи на тимчасово окупованій частині Каховського району Херсонської області, добровільно подав свою кандидатуру та набув статусу кандидата в депутати від всеросійської політичної партії «єдина росія» для подальшої участі у виборах депутатів до представницького органу влади держави-агресора рф - «ради депутатів Каховського муніципального округу Херсонської області».

Відповідно до рішення «Каховської територіальної виборчої комісії» від 10 вересня 2023 року №12/51 «Про результати виборів депутатів ради депутатів Каховського муніципального округу першого скликання» ОСОБА_6 обраний депутатом «ради депутатів першого скликання Каховського муніципального округу Херсонської області» за списком політичної партії «єдина росія».

У подальшому, ОСОБА_6 , 19.09.2023, перебуваючи на тимчасово окупованій території м. Каховка Херсонської області, прийняв участь у проведенні сесії незаконного органу влади держави-агресора рф - «ради депутатів першого скликання Каховського муніципального округу Херсонської області» як депутат від політичної партії російської федерації «єдина росія», де був обраний членом постійних комісій по соціальним питанням та по бюджетним питанням, економіці та інвестиціям «ради депутатів першого скликання Каховського муніципального округу Херсонської області».

Рішенням так званої «ради депутатів Каховського муніципального округу Херсонської області» від 14.06.2024 № 72 депутатські повноваження ОСОБА_6 як депутата «ради депутатів першого скликання Каховського муніципального округу Херсонської області» достроково припинені.

Отже, громадянин України ОСОБА_6 добровільно був обраний депутатом до незаконного органу влади, створеного на тимчасово окупованій території Каховського району Херсонської області, а саме «ради депутатів першого скликання Каховського муніципального округу Херсонської області» за списком всеросійської політичної партії «єдина росія», обов`язки якого виконував з 10.09.2023 по 14.06.2024.

27.03.2025 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України.

03.04.2025 ОСОБА_6 оголошено у розшук, у тому числі міжнародний.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_6 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення підтверджується зібраними у ході досудового розслідування доказами, а саме: протоколом огляду сайту «Администрация Херсонской области», в ході якого оглянуто та долучено Указ т.в.о. губернатора Херсонської області ОСОБА_7 № 6-у від 19.01.2023 «Об избирательных комиссиях Херсонской области», яким створена «Избирательная комиссия Херсонской области», протоколом огляду сайту «Администрация Херсонской области», в ході якого оглянуто та долучено Указ т.в.о. губернатора Херсонської області ОСОБА_7 № 112-у від 30.05.2023 «Об утверждении положения о выборах депутатов представительных органов муниципальных образований в Херсонской области первого созыва»; протоколом огляду сайту «Избирательная комиссия Херсонской области», в ході якого оглянуто та долучено до матеріалів «Постановление Избирательной комиссии Херсонской области» № 3-22 від 13.04.2023, яким сформовано так звану «Каховську територіальну виборчу комісію»; протоколом огляду сайту «Избирательная комиссия Херсонской области», в ході якого оглянуто та долучено до матеріалів протокол так званої «Каховської територіальної виборчої комісії» про результати виборів від 10.09.2023, згідно якого ОСОБА_6 обраний депутатом «ради депутатів Каховського муніципального округу» від політичної партії «єдина росія»; протоколом огляду сайту «Избирательная комиссия Херсонской области», в ході якого оглянуто та долучено до матеріалів рішення так званої «Каховської територіальної виборчої комісії про результати виборів від 10.09.2023 № 12/51, згідно якого ОСОБА_6 обраний депутатом «ради депутатів першого скликання Каховського муніципального округу Херсонської області» від політичної партії «єдина росія»; протоколом огляду публікації телеграм-каналу «Администрация Каховского муниципального округа» від 20.09.2023, в ході якого оглянуто відеозапис проведення І сесії «ради депутатів» за участі, зокрема за участі ОСОБА_6 як депутата; протоколом огляду публікації телеграм-каналу «Администрация Каховского муниципального округа» від 19.09.2023, в ході якого оглянуто відеозапис проведення ІІ сесії «ради депутатів» за участі, зокрема за участі ОСОБА_6 як депутата; протоколом огляду офіційного сайту «Губернатор Херсонськой области», де оглянуто та долучено до матеріалів провадження рішення сесії так званої «ради депутатів Каховського муніципального округу Херсонської області» від 14.06.2024 № 72, яким депутатські повноваження ОСОБА_6 як депутата «ради депутатів першого скликання Каховського муніципального округу Херсонської області» достроково припинені; протоколом огляду офіційного сайту «Губернатор Херсонськой области», де оглянуто та долучено до матеріалів провадження рішення сесії так званої «ради депутатів Каховського муніципального округу Херсонської області», згідно якого ОСОБА_6 обраний членом постійних комісій по соціальним питанням та по бюджетним питанням, економіці та інвестиціям «ради депутатів першого скликання Каховського муніципального округу Херсонської області»; протоколом огляду публікації телеграм-каналу « ІНФОРМАЦІЯ_2 », в ході якого оглянуто публікацію (фотозображення) проведення ОСОБА_6 як депутатом «ради депутатів першого скликання Каховського муніципального округу Херсонської області» прийому громадян; висновком судової портретної експертизи Одеського НДЕКЦ МВС № СЕ-19/116-24/9237-ФП від 10.06.2024, відповідно якого на зображенням проведення депутатом ради депутатів прийму громадян зображений ОСОБА_6 ; показами свідка ОСОБА_8 , анкетні дані якої змінені відповідно п. 8 ч.1 ст. 66 КПК України, яка показала, що особа ОСОБА_6 їй знайома як директора електромеханічного заводу та засновника благодійного фонду «Лєпта», який діяв в м. Каховка. Під час проведення виборів у 2023 році проводилась виборча кампанія, по місту було багато банерів та інформаційних матеріалів. Крім того, в мережі інтернет місцевий гауляйтер ОСОБА_9 розміщував списки кандидатів для участі виборів, серед яких значився ОСОБА_6 як кандидат від партії «єдина росія». Крім того, ОСОБА_6 в соціальних сторінках постійно публікував пости в підтримку окупаційної влади. Під час окупації ОСОБА_6 брав активну участь у заходах, які організовувала окупаційна влада, у тому числі видачі гуманітарної допомоги; протоколом впізнання особи ОСОБА_6 за фотознімками за участі свідка, в ході якого свідок ОСОБА_8 вказала на ОСОБА_6 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 , яка надала аналогічні покази; протоколом впізнання особи ОСОБА_6 за фотознімками за участі свідка, в ході якого свідок ОСОБА_10 вказала на ОСОБА_6 .

Так у рішенні Європейського суду з прав людини «Мюррей проти Сполученого Королівства» 14310/88, 28 жовтня 1994 р. наголошено « … Метою допитів під час тримання під вартою відповідно до пункту (с) частини 1 статті 5 … є сприяння кримінальному розслідуванню шляхом підтвердження чи розвіювання конкретної підозри, яка послужила причиною арешту. Тому факти, які є причино виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Європейський суд з прав людини у рішенні «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» 12244/86; 12245/86; 12383/86, 30 серпня 1990 р. зазначив «…наявність «обґрунтованої підозри» передбачає наявність фактів або інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла таки вчинити злочин, однак те, що можна вважати «обґрунтованим», залежить від усіх обставин …».

Фактичні дані, які містяться у доданих до клопотання письмових доказах, на думку слідчого судді, здатні переконати об`єктивного спостерігача у тому, що ОСОБА_6 міг вчинити інкриміноване йому кримінальне правопорушення, а отже підтверджують наявність обґрунтованої підозри.

Разом з тим ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. При визначенні ризиків закон не вимагає неспростовних доказів того, що підозрюваний однозначно, поза всяким сумнівом, здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає обґрунтування, що він має реальну можливість їх здійснити під час вирішення питання про застосування запобіжного заходу або в майбутньому. Отже ризики, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, слід вважати наявними за умови встановлення вірогідності їх здійснення.

При оцінці ризику переховування від правосуддя може братися до уваги (поряд з іншими обставинами) і загроза відносно суворого покарання (§ 76 рішення ЄСПЛ «Пунцельт проти Чехії» («Punzelt v. Czech Republic») № 31315/96 від 25.04.2000).

Так прокурором у судовому засіданні доведено існування ризиків, передбачених п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України з огляду на те, що ОСОБА_6 , усвідомлюючи ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення і передбачене покарання за його вчинення, після повідомлення про підозру умисно ухиляється від явки до органу досудового розслідування, прокурора, слідчого судді та переховується від органів досудового розслідування та суду, чим перешкоджає встановленню істини по справі; крім того ОСОБА_6 , перебуваючи на волі, самостійно або через інших осіб може перешкоджати встановленню істини у справі, шляхом знищення, приховування або спотворення будь-яких із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, а також впливу на свідків, які підлягають допиту у суді під час розгляду справи судом по суті. Зазначені обставини свідчать про необхідність його ізоляції, задля припинення можливості переховуватися від суду і слідства та перешкоджати виконанню процесуальних рішень, що є вагомою підставою вважати, що єдиним дієвим у даному випадку запобіжним заходом для підозрюваного буде саме тримання під вартою;

Відповідно до положень ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, зазначеним у ст. 177 КПК України.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує те, що ОСОБА_6 переховується від органу досудового розслідування та суду, оголошений у міжнародний розшуку, має зареєстроване місце проживання, раніше не судимий.

Пунктом 48 рішення «Чеботарь проти Молдови» № 35615/06 від 13.11.07р. - Європейський Суд з прав людини зазначив «Суд повторює, що для того, щоб арешт по обґрунтованій підозрі був виправданий у відповідності з статтею 5 & 1 (с), поліція не зобов`язана мати докази, достатні для пред`явлення обвинувачення, ні в момент арешту ні під час перебування заявника під вартою. Також не обов`язково, щоб затриманій особі були, по кінцевому рахунку, пред`явлені обвинувачення, або щоб ця особа була піддана суду. Метою попереднього тримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозру, яка є підставою для затримання».

Таким чином з огляду на конкретні обставини кримінального провадження, тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_6 , у разі визнання його винуватим, існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, яким не можливо запобігти, застосувавши більш м`який запобіжний захід, слідчий суддя доходить до висновку про задоволення клопотання слідчого, оскільки прокурор у судовому засіданні в повному обсязі довів суду обставини, які виправдовують обмеження права підозрюваного на свободу.

Крім того слідчий суддя наголошує, що обрання підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не тотожне із застосуванням такого, оскільки після затримання підозрюваного питання можливості застосування до нього обраного запобіжного заходу або його зміну на більш м`який запобіжний захід буде розглядатися слідчим суддею, судом у встановленому законом порядку.

Згідно із ч. 4 ст. 183 КПК України при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, обвинуваченого, який оголошений у міжнародний розшук, та/або який виїхав, та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, розмір застави не визначається.

Відповідно до ч. 4 ст. 197 КПК України у разі постановлення слідчим суддею, судом ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, обвинуваченого на підставі частини шостої статті 193 КПК України, строк дії такої ухвали не зазначається.

Керуючись ст. 176-178, 182-184, 186, 193, 194, 197, 309, 376 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання заступника начальника відділу СУ ГУНП в Херсонській області ОСОБА_5 задовольнити.

Обрати ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід тримання під вартою.

Після затримання ОСОБА_6 не пізніше як через сорок вісім годин з часу доставки до місця кримінального провадження, доставити до слідчого судді, суду для розгляду за його участю питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його заміну на більш м`який запобіжний захід.

Ухвала може бути оскаржена до Миколаївського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя Заводського

районного суду міста Миколаєва ОСОБА_1