Справа № 216/8390/24
провадження 1-кп/216/443/25
УХВАЛА

іменем України

06 березня 2025 року місто Кривий Ріг

Колегія Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі :

головуючого судді-доповідача ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,

прокурора ОСОБА_5 ,

захисника, адвоката ОСОБА_6 ,

обвинуваченого ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі судових засідань №6 кримінальне провадження, внесене до ЄРДР за №0000749 від 11 квітня 2024 року за обвинуваченням: ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця м. Кривий Ріг Дніпропетровської області, знаходиться у фактичних шлюбних стосунках, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого, у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 27, ч. ,3 ст. 15, п.1, п.11, п. 12 ч. 2 ст. 115 КК України, -

в с т а н о в и в:

Під час судового засідання, 06 березня 2025 року прокурором заявлене клопотання про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_7 , оскільки 17.06.2024 року ухвалою Індустріального районного суду м. Дніпропетровська обвинуваченому обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, який за останньою ухвалою колегії суддів Центрально-Міського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 30.01.2025 року продовжено до 30.03.2025 року. Кримінальне провадження знаходиться на стадії судового розгляду і судовий розгляд не може бути завершений до закінчення дії попередньої ухвали про продовження строку тримання під вартою. Ризики, які існували під час обрання запобіжного заходу, що виправдовують тримання обвинуваченого під вартою, а саме: може як переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, не зменшились.

Крім того, 06.03.2025 р. під час судового засідання адвокат ОСОБА_6 в інтересах обвинуваченого ОСОБА_7 подав клопотання про зміну запобіжного заходу з тримання під вартою на більш м`який запобіжний захід, з можливістю внесення застави. Свою позицію мотивував тим, що дані, наведені в обвинувальному акті щодо ОСОБА_7 , не підтверджуються жодними доказами, останній до вказаних подій не причетний, жодні ризики, що виправдовують тримання обвинуваченого під вартою, заявлені прокурором, відсутні.

Прокурор Дніпровської обласної прокуратури ОСОБА_5 проти задоволення клопотання захисту заперечив, оскільки ризики, які існували під час обрання запобіжного заходу, що виправдовують тримання обвинуваченого під вартою, не зменшились, а докази, зібрані органом досудового розслідування, свідчать про причетність ОСОБА_7 до скоєння інкримінованого йому злочину.

Обвинувачений, його захисник, в судовому засіданні клопотання захисника про зміну запобіжного заходку підтримали, а у задоволенні клопотання прокурора просили відмовити із зазначених підстав.

Заслухавши доводи учасників процесу, колегією суддів встановлені наступні обставини.

Згідно ч. 1 ст. 201 КПК України підозрюваний, обвинувачений, до якого застосований запобіжний захід, його захисник має право подати клопотання про зміну запобіжного заходу.

Відповідно до норм ст. 331 ч.3 КПК України за наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.

Статтею 177 КПК України визначено, що метою запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою для продовження запобіжного заходу в силу вимог ст. 199 КПК України, є обставини, які свідчать про те, що ризики які виправдовують тримання особи під вартою не зменшились та відсутня можливість завершення судового розгляду до закінчення дії попередньої ухвали.

З судових рішень у справі №202/6324/24 встановлено, що ухвалою слідчого судді від 17.06.2024 ОСОБА_7 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Строк ухвали 14.08.2024 00 год. 00 хв. Постановою Дніпровського апеляційного суду від 08.07.2024 ухвала про обрання запобіжного заходу залишена без змін.

Ухвалою слідчого судді від 12.08.2024 строк запобіжного заходу продовжено до 15.09.2024. Ухвала залишена без змін за результатами апеляційного перегляду. Постановою Дніпровського апеляційного суду строк запобіжного заходу продовжено до 09.11.2024.

Ухвалою слідчого судді від 08.11.2024 строк запобіжного заходу продовжено до 15.12.2024. Ухвала 28.11.2024 року залишена без змін за результатами апеляційного перегляду.

Останньою ухвалою колегії суддів від 30.01.2025 строк запобіжного заходу продовжено до 30.03.2025.

Приймаючи до уваги, що відповідно до останньої ухвали колегії суддів Центрально-Міського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 30.01.2025 року ОСОБА_7 вказаний запобіжний захід продовжено до 30.03.2025 року. Судове провадження не завершене та буде призначене на більш пізніший строк. Тому, колегія суддів, вивчивши матеріали справи, заслухавши думку прокурора, який наполягав на доцільності продовження строку тримання обвинуваченого під вартою, сторону захисту, які просили відмовити у задоволенні клопотання у зв`язку із необґрунтованістю підозри та змінити обвинуваченому запобіжний захід на більш м`який з можливістю застосування застави, приходить до висновку про необхідність продовження строку тримання знаходження під вартою обвинуваченого ОСОБА_7 , без визначення розміру застави.

Підставами продовження запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_7 умисного особливо тяжкого злочину, за який законом передбачене покарання лише у вигляді позбавлення волі строком від 10 до 15 років. ОСОБА_7 міцних соціальних зв`язків за місцем проживання не має, нерухоме майно у нього відсутнє, не одружений, офіційно не працевлаштований, у зв`язку з чим, розуміючи тяжкість покарання у разі визнання винним у вчиненні інкримінованого злочину, останній може переховуватися від суду з метою уникнення відповідальності. Останньому відомі анкетні дані потерпілого, а тому він без будь-яких перешкод, шляхом погроз, підкупу або умовлянь, зможе змусити його давати необхідні йому показання, які будуть заважати встановленню об`єктивної істини у справі. Також, оскільки ОСОБА_7 офіційно не працює, а отже немає сталого доходу, що дає підстави виявити ті характерні ознаки, які підкріплюють твердження про небезпеку вчинення підозрюваним спроб вчинити інший злочин аналогічної спрямованості, що свідчить про наявність ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які враховані як при обранні ОСОБА_7 , так і при продовженні існуючого запобіжного заходу, і на даний час не зменшилися, що виключають підстави для скасування чи зміни обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на більш м`який.

Доводи обвинуваченого, його захисника судом до уваги не беруться, оскільки на даному етапі судового провадження суд позбавлений можливості досліджувати та давати оцінку зібраним доказам на предмет їх належності та достовірності, які б з достатністю свідчили про непричетність обвинуваченого до скоєння інкримінованого йому злочину.

При цьому, розглядаючи питання обґрунтованості підозри у вчиненні ОСОБА_7 інкримінованого йому кримінального правопорушення, суд враховує практику ЄСПЛ, зокрема, згідно з рішеннями ЄСПЛ у справах «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства», «Нечипорук і Йонкало проти України» термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити злочин.

На думку колегії суддів, судовими рішеннями у справі №202/6324/24, а також поданими сторонами під час судового засідання доказами з достатньою вірогідністю підтверджений факт ймовірності причетності ОСОБА_7 до скоєння інкримінованого йому злочину, що спростовує позицію захисту із зазначених підстав.

Враховуючи те, що кримінальне провадження судом не розглянуто, а строк дії останньої ухвали колегії суддів від 30.01.2025 року продовжено до 30.03.2025 року. Вказані ризики, які існували під час обрання запобіжного заходу, що виправдовують тримання обвинуваченого під вартою, не зменшились та об`єктивно існують на даний час.

Тому, колегія суддів приходить до висновку, що вищеперераховані обставини, дають достатні підстави вважати, що продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, може запобігти ризикам, передбаченим п. п. 1,3,5 ч.1 ст. 177 КПК України, а також забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого.

Відповідно до п.1 ч.4 ст.183 КПК слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства.

В рамках заявленого клопотання захисника обвинуваченого, розглядаючи питання щодо зміни ОСОБА_8 запобіжного заходу колегія суддів виходить із того, що частина 3 ст.176 КПК України зобов`язує суд насамперед розглянути можливість застосування менш суворих заходів, аніж позбавлення волі, але враховує, що відповідно до ч.4 ст.183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

Згідно ухвали від 17.06.2024року справа № 202/6324/24), слідчим суддею Індустріального районного суду м. Дніпропетровська на підставі ч.4 ст. 183 КПК України не визначена застава при застосуванні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_7 .

На даній стадії кримінального провадження, з урахуванням обставин інкримінованого ОСОБА_7 злочину, суд вважає необхідним скористатися своїм правом не визначати розмір застави підозрюваному, оскільки перебування ОСОБА_7 під дією застави об`єктивно не зможе запобігти встановленого судом ризику вчинення іншого кримінального правопорушення, про що також зазначалося в ухвалі слідчого судді від 17.06.2024 р. у справі №202/6324/24.

На підставі ст.ст. 183,193,196, 197, 199, 369-372, 376 ч.2 КПК України, суд

п о с т а н о в и в:

Клопотання прокурора задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою, застосований під час розгляду кримінального провадження №0000749 від 11 квітня 2024 року стосовно ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 27, ч. 3 ст. 15, п.1, п.11, п. 12 ч. 2 ст. 115 КК України - на 60 днів, тобто до 04 травня 2025 року включно.

Питання про заставу вирішено в ухвалі слідчого судді ухвалою Індустріального районного суду м. Дніпропетровська від 17.06.2024року (справа № 202/6324/24).

У задоволенні клопотання захисника, адвоката ОСОБА_6 , поданого в інтересах обвинуваченого ОСОБА_7 про зміну запобіжного заходу на більш м`який з можливістю застосування застави - відмовити.

Копії ухвали для її виконання направити начальнику Державної установи «Криворізька установа виконання покарань №3».

Копії ухвали про продовження строку застосування запобіжного заходу вручити обвинуваченому, захиснику, прокурору негайно після її оголошення.

Ухвала колегії суддів щодо продовження строку дії запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення. На ухвалу колегії суддів може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом 5-ти днів з дня її оголошення, а для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Повний текст ухвали складено 10 березня 2025 року, її фіксування не застосовувалося у відповідності до ч.4 ст. 107 КПК України.

Головуючий суддя-доповідач ОСОБА_9

Судді ОСОБА_2

ОСОБА_3