Справа № 496/507/25
Провадження № 1-кс/496/157/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 січня 2025 року Біляївський районний суд Одеської області у складі:

слідчого судді - ОСОБА_1 ,

за участю секретаря - ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого СВ Одеського районного управління поліції № 2 ГУНП в Одеській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Біляївської окружної прокуратури ОСОБА_4 про арешт майна, за матеріалами кримінального провадження №0000066 від 23.01.2025 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Слідчий СВ Одеського районного управління поліції № 2 ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 , звернувся до суду з вказаним клопотанням. Своє клопотання слідчий мотивує тим, що 23.01.2025 року до Одеського РУП №2 ГУНП в Одеській області надійшла заява від ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , про те, що 23.01.2025 року за адресою АДРЕСА_1 , невстановлена особа назвавшись працівником ДТЕК та пред`явивши посвідчення, під виглядом заміни лічильника, ввівши в оману заявника з приводу заборгованості за лічильник, заволоділа грошовими коштами у сумі 3500 гривень. В подальшому ОСОБА_5 зателефонувавши на гарячу лінію ДТЕК встановив, що планових замін лічильників за його адресою немає та останнього ввели в оману.

23.01.2025 року в порядку статті 208 КПК України затримано ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , де в ході проведення особистого обшуку затриманого, виявлено та вилучено наступне: кольоровий блокнот «BOOKLYN», який упаковано до полімерного сейфпакету №WAR1937532 та опечатано; посвідчення DTEK на ім`я ОСОБА_6 НОМЕР_1, яке упаковано до сейфпакету №WAR1937346 та опечатано; грошові кошти на суму 3500 гривень, а саме купюра номіналом 500 гривень з номером АЕ4445780, купюра номіналом 500 гривень з номером ВД1030790, купюра номіналом 500 гривень з номером ЕТ8112262, купюра номіналом 500 гривень з номером АМ7110182, купюра номіналом 500 гривень з номером ВС5365074, купюра номіналом 200 гривень з номером ВЖ4545685, купюра номіналом 200 гривень з номером ЄЕ5504762, купюра номіналом 200 гривень з номером ЄД8575268, купюра номіналом 200 гривень з номером АП3388098, купюра номіналом 200 гривень з номером ЄИ6962157, які вилучено та упаковано до сейфпакету №WAR1937326 та опечатано; куртка сірого кольору та полосками жовтого кольору з логотипом «DTEK», яку вилучено та упаковано до сейфпакету №INZ4023080 та опечатано.

24.01.2025 року постановою слідчого СВ Одеського районного управління поліції №2 ГУНП в Одеській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , вказані речі визнано речовими доказами, оскільки вилучене майно буде використане для проведення судових експертиз та містить на собі слідову інформацію, яка залишена невстановленою особою на момент вчинення злочину, крім того в ході допиту потерпілий зазначав, кількість та номінали купюр, якими розраховувався із невстановленою особою та в момент вилучення грошових коштів у ОСОБА_6 , що свідчить про те, що вказані кошти можуть бути ідентифіковані потерпілим, також вилучена куртка з логотипом ДТЕК являється речовим доказом оскільки у вказаній частині верхнього одягу ОСОБА_6 ходив по хатах потерпілих та шахрайським шляхом заволодівав грошовими коштами, також згідно показів потерпілого невідома особа навала посвідчення ДТЕК, та вилучене в ході обшуку ОСОБА_6 посвідчення може слугувати для проведення впізнання із потерпілими та являється речовим доказом, вилучений в ході обшуку блокнот являється речовим доказом, оскільки ОСОБА_6 вів особисті записи про осіб які стали жертвами шахрайства.

Слідчий звернувся до слідчого судді з вказаним клопотанням з метою проведення подальших досліджень, оглядів та проведення судових експертиз, що має суттєве значення для встановлення обставин, що підлягають доказуванню у кримінальному провадженні з метою схоронності виявлених та вилучених в ході огляду речей, документів та іншого майна, що має значення по даному кримінальному провадженню, виявлення, фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення та відносяться до обставин, що підлягають доказуванню по кримінальному провадженню, які можуть мати значення для об`єктивного, всебічного і повного розслідування кримінального провадження, а також з метою запобігання їх приховування, втрати, знищення.

Слідчий та прокурор до судового засідання не з`явилися, але в прохальній частині клопотання слідчий просив провести розгляд клопотання без участі слідчого та прокурора. Їх неприбуття у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання, відповідно до положень ч. 1 ст. 172 КПК України.

ОСОБА_6 до судового засідання не з`явився, хоча був повідомлений належним чином про час та місце розгляду клопотання про арешт майна, його неприбуття не перешкоджає розгляду клопотання.

Відповідно до ч. 1 ст.172 КК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

У зв`язку з неявкою в судове засідання всіх учасників справи фіксування судового процесу за допомогою технічних засобів не здійснюється, згідно з ч. 4 ст. 107 КПК України.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Згідно п.1 ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно до ч.2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У кримінальному провадженні слідчий суддя, застосовуючи вид обтяження, в даному випадку, арешт майна, має неухильно дотримуватись вимог закону. При накладенні арешту на майно слідчий суддя має обов`язково переконатися в наявності доказів на підтвердження вчинення кримінального правопорушення. При цьому закон не вимагає аби вони були повними та достатніми на цій стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого злочину. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість у тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно накласти вид обмеження з метою уникнення негативних наслідків.

Слідчий, обґрунтовуючи своє клопотання в розумінні вимог ст. 171 КПК України,зазначив мету відповідно до положень ст. 170 КПК України,з якою пов`язує необхідність у накладенні такого арешту, з метою збереження речових доказів.

Згідно положень ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Виходячи з положень наведених норм права, майно, яке, на переконання органу досудового розслідування, має одну або декілька ознак наведених в ст. 98 КПК України може набути статусу речового доказу за рішенням слідчого.

Відповідно до положень ч.3 ст. 110 КПК України, рішення слідчого, прокурора приймаються у формі постанови.

Відповідно до постанови про визнання речових доказів від 24.01.2025 року, кольоровий блокнот «BOOKLYN», який упаковано до полімерного сейфпакету №WAR1937532 та опечатано; посвідчення DTEK на ім`я ОСОБА_6 НОМЕР_1, яке упаковано до сейфпакету №WAR1937346 та опечатано; грошові кошти на суму 3500 гривень, а саме купюра номіналом 500 гривень з номером АЕ4445780, купюра номіналом 500 гривень з номером ВД1030790, купюра номіналом 500 гривень з номером ЕТ8112262, купюра номіналом 500 гривень з номером АМ7110182, купюра номіналом 500 гривень з номером ВС5365074, купюра номіналом 200 гривень з номером ВЖ4545685, купюра номіналом 200 гривень з номером ЄЕ5504762, купюра номіналом 200 гривень з номером ЄД8575268, купюра номіналом 200 гривень з номером АПЗЗ88098, купюра номіналом 200 гривень з номером ЄИ6962157, які вилучено та упаковано до сейфпакету №WAR1937326 та опечатано; куртка сірого кольору та полосками жовтого кольору з логотипом «DTEK», яку вилучено та упаковано до сейфпакету №INZ4023080 та опечатано, визнано речовими доказами у кримінальному провадженні №0000066 від 23.01.2025 року.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Арешт майна є одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження (ст. 131 КПК України).

Згідно з ч.1 ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК. Доказування полягає у збиранні, перевірці, оцінці доказів з метою встановлення обставин, що мають значення для кримінального провадження (ч.2 ст. 91 КПК України). Згідно зі ст. 92 КПК України обов`язок доказування за загальним правилом покладається на слідчого, прокурора.

Відповідно до ст. 84 КПК України доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому КПК порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню. Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.

Відповідно до ч.2 ст. 93 КПК України сторона обвинувачення здійснює збирання доказів шляхом проведення слідчих (розшукових) дій та негласних слідчих (розшукових) дій, витребування та отримання від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, підприємств, установ та організацій, службових та фізичних осіб речей, документів, відомостей, висновків експертів, висновків ревізій та актів перевірок, проведення інших процесуальних дій, передбачених КПК.

Згідно з ч.1 ст.237 КПК України з метою виявлення та фіксації відомостей відносно обставин вчинення кримінального правопорушення слідчий, прокурор, проводять огляду місцевості, приміщення, речей і документів.

Відповідно до ч.5 ст.237 КПК України при проведенні огляду дозволяється лише вилучення речей і документів, що мають значення для кримінального провадження і речей, вилучених з обігу.

Отже, втручання слідчим у здійснення права власності на майно іншими особами здійснюється на підставі закону, в інтересах суспільства, з метою запобігання скоєнню кримінального правопорушення. Саме внаслідок арешту виявленого майна може бути виконане завдання збереження речових доказів у кримінальному провадженні.

Враховуючи те що зазначені об`єкти (речі та предмети) є знаряддями вчинення кримінального правопорушення, є такими, що зберегли на собі його сліди та містять інші відомості, які можуть бути використані як факт доказу чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально-протиправних дій, мають суттєве значення для подальшого розслідування вказаного кримінального провадження, отже слідча суддя вважає за можливе накласти арешт на вище вказане майно.

Крім того, враховуючи ту обставину, що вилучене майно має бути досліджено експертом, для запобігання можливості їх приховування, пошкодження, знищення, передачі, відчуження, слідчий суддя вважає за доцільне застосувати заборону відчуження, користування та розпорядження.

Таким чином, у судовому засіданні встановлено усі, передбачені ст.132, 173 КПК України, підстави до задоволення внесеного слідчим клопотання.

Керуючись ст. ст. 98,170-173 КПК України, слідчий суддя -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого СВ Одеського районного управління поліції №2 ГУНП в Одеській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Біляївської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна, за матеріалами кримінального провадження №0000066 від 23.01.2025 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України - задовольнити.

Накласти арешт із забороною відчуження, розпорядження, користування на об`єкти (речі та предмети) які були вилучені, 23.01.2025 року в ході проведення особистого обшуку в порядку статті 208 КПК України громадянина ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме: кольоровий блокнот «BOOKLYN», який упаковано до полімерного сейфпакету №WAR1937532 та опечатано; посвідчення DTEK на ім`я ОСОБА_6 НОМЕР_1, яке упаковано до сейфпакету №WAR1937346 та опечатано; грошові кошти на суму 3500 гривень, а саме купюра номіналом 500 гривень з номером АЕ4445780, купюра номіналом 500 гривень з номером ВД1030790, купюра номіналом 500 гривень з номером ЕТ8112262, купюра номіналом 500 гривень з номером АМ7110182, купюра номіналом 500 гривень з номером ВС5365074, купюра номіналом 200 гривень з номером ВЖ4545685, купюра номіналом 200 гривень з номером ЄЕ5504762, купюра номіналом 200 гривень з номером ЄД8575268, купюра номіналом 200 гривень з номером АПЗЗ88098, купюра номіналом 200 гривень з номером ЄИ6962157, які вилучено та упаковано до сейфпакету №WAR1937326 та опечатано; куртка сірого кольору та полосками жовтого кольору з логотипом «DTEK», яку вилучено та упаковано до сейфпакету №INZ4023080 та опечатано.

Ухвалу допустити до негайного виконання.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1