Справа № 308/3938/25
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 березня 2025 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , при секретарі судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши клопотання старшого слідчого СВ Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_4 , подане у кримінальному провадженні №0000343 від 11.03.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, про накладення арешту,

встановив:

Зі змісту клопотання з`ясовано, що В ході досудового розслідування встановлено, що Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб, який неодноразово продовжувався та діє по теперішній час.

10.03.2025 о 21:20 годині, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , слідувала по вул. Минайській, в м. Ужгород, неподалік від буд. 8, де побачила на лавці потерпілу ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , поруч з якої лежала жіноча сумка, всередині якої знаходився мобільний телефон марки «Samsung Galaxy A12/32 Gb» IMEI: НОМЕР_1 та грошові кошти в загальній сумі 370 гривень 00 копійок.

В цей момент у ОСОБА_5 виник раптовий, протиправний, корисливий мотив, направлений на відкрите викрадення вищевказаної жіночої сумки з метою особистого збагачення.

В подальшому, 10.03.2025 о 21:26 годині, реалізовуючи свій злочинний умисел та корисливий мотив, направлений на відкрите викрадення чужого майна, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, тобто діючи з прямим умислом, прагнучі задовольнити особисті потреби за рахунок незаконного викрадення майна, тобто діючи з корисливим мотивом, реалізовуючи заздалегідь обдуманий умисел, спрямований на здійснення грабежу, ОСОБА_5 , відкрито викрала жіночу сумку (матеріальної цінності бля потерпілої ОСОБА_6 не становить), всередині якої знаходився мобільний телефон марки «Samsung Galaxy A12/32 Gb» IMEI: НОМЕР_1 та грошові кошти в загальній сумі 370 гривень 00 копійок, які належать потерпілій ОСОБА_6 .

Після цього, із викраденим майном ОСОБА_5 покинула місце події, маючи реальну можливість розпорядитись викраденим майном та тим самим заподіявши потерпілій ОСОБА_6 матеріального збитку.

11.03.2025 о 19:10 годині, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 було затримано в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні вищевказаного кримінального правопорушення та в ході проведення особистого обшуку затриманої особи було виявлено та вилучено:

- Мобільний телефон марки «Samsung Galaxy A12/32 Gb» IMEI: НОМЕР_1 (з пошкодженням у вигляді тріщини на склі екрану), який поміщено до спец. пакету НПУ ICR 0215567;

- Мобільний телефон марки «Lenovo S820» IMEI: НОМЕР_2 , з номером НОМЕР_3 (з пошкодженням у вигляді тріщини на склі екрану), який поміщено до спец. пакету НПУ ICR 0215566.

Враховуючи, що вищевказана речі могли зберегти на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, або містить інші відомості, які можуть бути використані, як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження та може бути предметом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, у зв`язку з чим 11.03.2024 дані речі відповідно до ст. 98 КПК України визнано речовими доказами, слідчий просить накласти арешт на вищевказане.

Слідчий подав до суду клопотання про розгляд клопотання за його відсутності, клопотання підтримує та просить таке задовольнити, а також зазначив, що власник (володілець) вилученого належним чином повідомлений про розгляд клопотання.

Згідно з ч. 4 ст. 107 КПК України у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України: арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У відповідності до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3 1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Витягом з ЄРДР стверджується, що Ужгородським РУП ГУНП в Закарпатській області проводиться досудове розслідування в рамках кримінального провадження №0000343, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 11.03.2025, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

З протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 11.03.2025 вбачається, що 11.03.2025 о 19:10 годині, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 було затримано в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у вчиненні вищевказаного кримінального правопорушення та в ході проведення особистого обшуку затриманої особи було виявлено та вилучено:

- Мобільний телефон марки «Samsung Galaxy A12/32 Gb» IMEI: НОМЕР_1 (з пошкодженням у вигляді тріщини на склі екрану), який поміщено до спец. пакету НПУ ICR 0215567;

- Мобільний телефон марки «Lenovo S820» IMEI: НОМЕР_2 , з номером НОМЕР_3 (з пошкодженням у вигляді тріщини на склі екрану), який поміщено до спец. пакету НПУ ICR 0215566.

Постановою слідчого від 11.03.2025 виявлене визнано речовим доказом.

У відповідності до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення

З системного аналізу вищевказаної норми можна дійти висновку, що арешт на майно з метою збереження речових доказів можливий, коли існує сукупність розумних підстав і підозр вважати, що таке майно є доказом злочину, є знаряддям вчинення злочину, зберегло на собі його сліди, є об`єктом кримінальних-протиправних дій чи набуто протиправним шляхом.

Слідчий суддя, з огляду на конкретні обставини справи, та враховуючи, що вилучені предмети є речовими доказами у кримінальному провадженні, а тому необхідно запобігти можливості їх приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження, з огляду на те, що необхідно виконати ряд слідчих дій, спрямованих на всебічне, повне та об`єктивне розслідування всіх обставин кримінального правопорушення, вважає наявними підстави для накладення арешту на такі.

Частиною 11 ст. 170 КПК України визначено, що заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Відтак, враховуючи вищевикладене, клопотання підлягає до задоволення.

Керуючись ст. ст. 2, 7, 98, 132, 170-173, 372, 395 КПК України, слідчий суддя

постановив:

Накласти арешт на:

- Мобільний телефон марки «Samsung Galaxy A12/32 Gb» IMEI: НОМЕР_1 (з пошкодженням у вигляді тріщини на склі екрану), який поміщено до спец. пакету НПУ ICR 0215567;

- Мобільний телефон марки «Lenovo S820» IMEI: НОМЕР_2 , з номером НОМЕР_3 (з пошкодженням у вигляді тріщини на склі екрану), який поміщено до спец. пакету НПУ ICR 0215566,

які вилучені 11.03.2025 в ході особистого обшуку затриманої ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_1