Справа № 357/1128/19
У Х В А Л А

10 вересня 2024 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області в складі:

в складі колегії суддів: головуючого - судді ОСОБА_1 , суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участі секретаря судового засідання ОСОБА_4

прокурора ОСОБА_5

обвинувачених ОСОБА_6 , ОСОБА_7

захисників обвинувачений адвокатів ОСОБА_8 , ОСОБА_9

розглянувши в залі судового засідання №2 Білоцерківського міськрайонного суду Київської області у відкритому судовому засіданні, судову справу з обвинувальним актом за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні злочинів, передбачених ч. 3 ст. 307, ч. 1 ст. 263 КК України, ОСОБА_7 , у вчиненні злочинів, передбачених ч. 3 ст. 307 КК України, питання щодо подальшого проведення судового розгляду після заміни судді,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Білоцерківського міськрайонного суду Київської області перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні злочинів, передбачених ч. 3 ст. 307, ч. 1 ст. 263 КК України, ОСОБА_7 , у вчиненні злочинів, передбачених ч. 3 ст. 307 КК України.

Повноваження судді Білоцерківського міськрайсуду Київської області ОСОБА_10 , якав входила до складу колегії суддів припинено у зв`язку з виходом у відпустку в зв`язку з вагітністю та пологами з 09.05.2024.

На підставі розпорядження керівника апарату суду №95 від 13.05.2024 за результатами повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями, у справі визначено суддю Білоцерківського міськрайсуду Київської області ОСОБА_2 .

В ході виконання судом вимог ст. 319 КПК України щодо вирішення питання подальшого проведення судового розгляду після заміни судді обвинувачені та їх захисники вважають, що судовий розгляд справи слід розпочати спочатку посилаючись на ту обставину, що з частиною з поданих прокурором доказів, які були досліджені в суді за участі судді ОСОБА_10 , обвинувачені не були ознайомлені під час досудового розслідування, також у колегії суду виникали питання до прокурора щодо оголошеного обсягу обвинувачення з огляду на смерть одного з обвинувачених.

Прокурор не наполягають на новому проведенні усіх процесуальних дій, які вже були здійсненні судом до заміни судді.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 319 КПК України 1. Судовий розгляд у кримінальному провадженні повинен бути проведений в одному складі суддів. У разі якщо суддя позбавлений можливості брати участь у судовому засіданні, він має бути замінений іншим суддею, який визначається у порядку, встановленому частиною третьою статті 35 цього Кодексу. Після заміни судді судовий розгляд розпочинається спочатку, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті та статтею 320 цього Кодексу.

2. Суд вмотивованою ухвалою може прийняти рішення про відсутність необхідності розпочинати судовий розгляд з початку та здійснювати повторно всі або частину процесуальних дій, які вже здійснювалися під час судового розгляду до заміни судді, якщо таке рішення не може негативно вплинути на судовий розгляд та за умови дотримання таких вимог:

1) сторони кримінального провадження, потерпілий не наполягають на новому проведенні процесуальних дій, які вже були здійсненні судом до заміни судді;

2) суддя, що замінив суддю, який вибув, ознайомився з ходом судового провадження та матеріалами кримінального провадження, наявними в розпорядженні суду, згоден з прийнятими судом процесуальними рішеннями і вважає недоцільним нове проведення процесуальних дій, що вже були проведені до заміни судді.

У випадку, передбаченому цією частиною, докази, що були дослідженні під час судового розгляду до заміни судді, зберігають доказове значення та можуть бути використані для обґрунтування судових рішень.

Суддя ОСОБА_2 ознайомилася з ходом судового провадження та матеріалами кримінального провадження, наявними в розпорядженні суду, згодна з прийнятими судом процесуальними рішеннями і вважає недоцільним нове проведення процесуальних дій, що вже були проведені до заміни судді.

Вирішуючи указане питання колегія суддів звертає увагу на наступне.

Справа перебуває у провадженні суду з 01.02.2019 тобто 5 років і 8 місяців.

Стороною захисту не наведено обставин, які б вказували на наявність порушень процесуального закону попереднім складом колегії суддів, що істотно позначилося (може позначитись) на можливостях відстояти свою позицію у справі і не може бути виправлено в подальшому під час судового розгляду у кримінальному провадженні, а саме на стадії доповнень судового розгляду.

Крім цього колегія суддів враховує правову позицію Касаційного кримінального суду Верховного Суду у постанові від 13.06.2023 по справі №461/5454/14- а саме бере до уваги право обвинуваченої особи отримати судове рішення в розумний строк (ст. 6 Конвенції, ч. 5 ст. 28 КПК). яке за анулювання результатів попереднього довготривалого розгляду та за розгляду справи спочатку практично неможливо забезпечити. Верховний Суд наголосив, що принцип безпосередності дослідження доказів є основоположним для кримінального провадження, що передбачає можливість для сторін проводити допити свідків і експертів, а також досліджувати інші докази перед суддею, який прийматиме рішення. У той же час ВС зазначає, що ця вимога сформульована як принцип, яким має керуватися суд, приймаючи процесуальні рішення в конкретній ситуації, і засаді безпосередності, як і будь-якій іншій загальній засаді, притаманна певна гнучкість при застосуванні в конкретних обставинах. В залежності від обставин цей принцип реалізується в різних формах, оскільки суд має узгоджувати його з іншими засадами кримінального процесу та/або легітимними інтересами суспільства чи окремих осіб. Суд, серед іншого, має прийняти до уваги свій обов`язок створити необхідні умови для реалізації сторонами їх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків (частина 6 статті 22 КПК), у тому числі свій обов`язок забезпечити розумний строк розгляду справи (частина 2 статті 28 КПК). Суд відзначає, що до заміни судді судовий розгляд у цій справі вже тривав понад п`ять років, і за цей час було досліджено значний обсяг доказів, зокрема, досліджено письмові докази по справі.

Суд приймає до уваги, що принцип безпосередності спрямований передусім на найкраще забезпечення права сторін на перехресний допит особи, яка дає показання, що дає стороні можливість з`ясувати всі обставини, які вона вважає важливими для вирішення справи, уточнити показання свідка та поставити під сумнів ті чи інші повідомлення особи або її репутацію. У цьому контексті спостереження судді щодо поведінки свідка чи обвинуваченого можуть мати важливі наслідки.

Суд враховує, що в цій конкретній справі сторона обвинувачення обґрунтовувала свою позицію головним чином документальними доказами. На відміну від показань свідків, де безпосереднє сприйняття показань і спостереження за поведінкою свідка, його відповідями і іншими обставинами може мати суттєве значення для оцінки достовірності таких показань, на дослідженні документів ці фактори не позначаються.

Колегією суддів також приймається до уваги, що вирішальна більшість суддів у колегії - два з трьох - не були замінені і брали участь у дослідженні доказів, а також відсутність будь-якого обґрунтування з боку сторони захисту щодо необхідності проводити весь об`ємний судовий розгляд з початку.

Крім цього колегією суддів звертається увага учасників судового провадження про можливість заявити клопотання про повторне (додаткове) дослідження тих чи інших доказів, зокрема і тих, які були досліджені судом до зміни судді у складі колегії.

На підставі викладеного, керуючись ст. 319 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Продовжити судовий розгляд у кримінальному провадженні №0000176 за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні злочинів, передбачених ч. 3 ст. 307, ч. 1 ст. 263 КК України, ОСОБА_7 , у вчиненні злочину , передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України.

Ухвала суду самостійному оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали виготовлено та проголошено 12 вересня 2024 року о 08 год. 30 хв.

Суддя Суддя Суддя

ОСОБА_11