Справа № 404/2852/25
Номер провадження 1-кс/404/941/25
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 березня 2025 року місто Кропивницький

Слідчий суддя Кіровського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , слідчого ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання, внесене у кримінальному провадженні 0000038, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного : ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Покровське Кіровоградського району Кіровоградської області, громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

-у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 122 КК України,

ВСТАНОВИВ:

І. Суть клопотання.

Слідчий СВ Кропивницького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Кіровоградській області капітан поліції ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором Кропивницької окружної прокуратури ОСОБА_4 , звернувся до слідчого судді із клопотанням у даному кримінальному провадженні про застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк шістдесят діб.

На обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що ним здійснюється досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні, яке внесене 15.02.2025 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 122 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 13.01.2025 року близько 03:00 години, більш точного час досудовим розслідування не встановлено, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , знаходився спільно з потерпілою ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , в приміщенні квартири, яка знаходиться за адресою АДРЕСА_2 , де на ґрунті раптово неприязних відносин у ОСОБА_5 виник умисел на спричинення тілесних ушкоджень потерпілій ОСОБА_7 .

Реалізовуючи свій злочинний умисел направлений на нанесення тілесних ушкоджень потерпілій ОСОБА_7 , ОСОБА_5 , усвідомлюючи протиправність свого діяння, передбачаючи настання його суспільно-небезпечних наслідків у вигляді спричинення тілесних ушкоджень і бажаючи їх настання, діючи умисно та цілеспрямовано, використовуючи силу своїх м`язів, штовхнув ОСОБА_7 , в результаті чого потерпіла не втримала рівновагу та з висоти свого зросту впала на ліжко на спину, при цьому вдарившись правою частиною спини об дерев`яну спинку ліжка, після чого ОСОБА_5 , продовжуючи свій злочинний умисел направлений на нанесення тілесних ушкоджень потерпілій ОСОБА_7 , використовуючи силу своїх м`язів умисно наніс останній не менше трьох ударів кулаком правої руки у праву частину обличчя.

В результаті неправомірних дій ОСОБА_5 у ОСОБА_7 згідно з висновком судово-медичної експертизи № 108 від 09.02.2025 року утворилися тілесні ушкодження у вигляді:

- садна в ділянці грудної клітки по задній поверхні та перелому 9 ребра справа по задній аксилярній лінії, які відносяться до категорії СЕРЕДНЬОЇ ступені тяжкості, які викликали тривалий розлад здоров`я, строком понад 21 добу;

- садна та гематоми в ділянці правої половини щічної ділянки, які відносяться до категорії ЛЕГКИХ тілесних ушкоджень.

Дії ОСОБА_5 кваліфіковані органом досудового слідства за ч. 1 ст. 122 КК України.

Під час досудового розслідування 26.03.2025 складено і в порядку ст. 278 КПК України вручене ОСОБА_5 повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 122 КК України.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Зі змісту клопотання вбачається, що наявність обґрунтованої підозри сторона обвинувачення підтверджує:протоколами огляду місця події, протоколом допиту потерпілого, протоколами допиту свідків, протоколами пред`явлення особи для впізнання за фотознімками, протоколами слідчих експериментів, висновками судово-медичних експертиз, іншими матеріалами кримінального провадження.

В обґрунтування доводів щодо застосування стосовно підозрюваного запобіжного заходу слідчий посилається на наявність ризиків, передбачених п.п.1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, - можливість переховуватись від органів досудового розслідування або суду; можливість незаконно впливати на потерпілих, свідків; можливість вчинити інше кримінальне правопорушення

ІІ. Позиції сторін.

Прокурор клопотання підтримала та просила його задовольнити посилаючись на обставини викладені в ньому. Звертала увагу слідчого судді на те, що підозрюваний перебуває на обліку в нарко- та псих- диспансерах, вчинив новий злочин маючи не зняту та не погашену судимість, під час відбуття іспитового строку.

Просила при застосуванні ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не визначати йому розмір застави, так як злочин у якому він підозрюється вчинений з застосуванням насильства.

При прийнятті рішення по даному клопотання, просила врахувати, що підозрюваний вказав, що проживає, за адресою: АДРЕСА_1 , однак в ході відпрацювання даної адреси встановлено, що будинок АДРЕСА_3 , за вказаною адресою має тільки 70 квартир. ОСОБА_5 за вказаною адресою ніколи не бачили свідки, відтак підозрюваний є особою, яка не має постійного місця проживання, що однозначно вказує на те, що він може ухилятись від явки до слідчого, прокурора та суду, вчиняти інші кримінальні правопорушення. Свідки, допитані в рамках даного провадження, є знайомими підозрюваного, відтак може вплинути на них шляхом погроз задля зміни ними своїх показів.

Також, звертала увагу на те, що розгляд клопотання був призначений слідчим суддею в день його надходження до суду - 26.03.2025, в зв`язку з чим слідчий повідомив його про дату та час розгляду та забезпечив його явку до суду, однак не дочекавшись початку судового засідання ОСОБА_5 пішов від приміщення суду у невідомому напрямку.

Підозрюваний проти задоволення клопотання заперечив, просив обрати запобіжний захід не пов`язаний з тримання під вартою. Щодо себе вказав, що проживає, за адресою: АДРЕСА_1 разом з бабусею, якій допомагає. Зареєстрований за адресою: АДРЕСА_4 у житлі, належному матері. Вказане майно представляє собою будинок з землею, де наразі проживають переселенці з окупованої території. Офіційно одружений, дружина наразі виїхала за кордон, сам підозрюваний працює не офіційно, отримує дохід від 7 до 10 тис грн. на місяць.

Вину не визнає, вказав, що його оговорюють. Просив дати шанс виправитись, почати життя з початку.

ІІІ. Кримінально-процесуальне законодавство

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбачених статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

За правилами ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4)перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5)вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Згідно ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність у нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, постійного місця роботи або навчання; наявність судимостей.

Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

ІV. Обставини, встановлені слідчим суддею, їх оцінка, мотиви та висновки слідчого судді

Слідчим суддею встановлено, що у провадженні Кропивницького районного управління поліції Головного управління національної поліції в Кіровоградській області перебуває кримінальне провадження №0000038, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 16.01.2025, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 122 КК Укр.

26.03.2025 складено і в порядку ст. 278 КПК України ОСОБА_5 вручене повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 122 КК України.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини розумна підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у ст. 5 параграфу 1(с) Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, передбачає "наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин" (див. рішення O'Harav. United Kingdom of 16 October 2001, § 34).

Розумна підозра, згадана в ст. 5 § 1(с) Конвенції, не означає, що винуватість підозрюваного має бути встановлена на цій стадії. Саме у чіткому доведенні як події, так і характеру того злочину, у якому підозрюється особа, і полягає мета розслідування (див. рішення N.C. v. Italy of 11 January 2001, §45).

До обґрунтувань, які згідно з практикою Суду вважаються «відповідними» та «достатніми» доводами (окрім наявності обґрунтованої підозри), належать такі підстави, як небезпека переховування від слідства, ризик чинення тиску на свідків або фальсифікації доказів, ризик змови, ризик повторного вчинення злочину, ризик спричинення порушення громадського порядку, а також необхідність захисту затриманого (рішення у справі «Корбан проти України» (заява №26744/16) від 04 липня 2019 року, п.155).

Дослідивши докази, надані прокурором в обґрунтування поданого клопотання, слідчий суддя вважає їх достатніми для висновку, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 122 КК України, у об`ємі як того вимагає закон, на момент вирішення питання про застосування запобіжного заходу, виходячи з критеріїв "розумної підозри", тобто наявності фактів та іншої інформації, яка могла б переконати неупередженого спостерігача в тому, що ОСОБА_5 міг вчинити інкриміноване йому правопорушення.

Наявність обґрунтованої підозри на ранній стадії досудового розслідування на переконання слідчого судді підтверджується на підставі досліджених копій документів, які долучені до клопотання, зокрема, рапортом, протоколом допиту потерпілого, протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками, протоколом проведення слідчого експерименту, протоколом огляду місця події, протоколом допиту потерпілого, протоколом слідчого експерименту, висновком експерта, протоколами допиту свідків.

Слідчим суддею встановлено достатньо підстав вважати, що прокурором доведені ризики, визначені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, на які він посилається в клопотанні.

При встановленні наявності ризику впливу на свідків та потерпілого слід враховувати встановлену Кримінальним процесуальним кодексом України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, відповідно до ч.ч. 1, 2 статті 23, ст. 224, ч. 4 ст. 95 КПК України.

З огляду на зазначені положення закону, ризик впливу на свідків та потерпілого існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом, тобто під час розгляду клопотання прокурором доведено наявність ризику, визначеного п.3 ч.1 ст. 177 КПК України.

Також, під час розгляду клопотання прокурором доведено наявність ризику, визначеного п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, з огляду на те, що ОСОБА_5 є особою, схильною до вчинення кримінальних правопорушення, в тому числі до злочинів із застосуванням насильства, так як був засуджений за ст.ст.342, 345 КК України, а також за ч. 1 ст. 187 КК України, відбував реальне покарання у місцях позбавлення волі, 26.07.2023 засуджений до трьох років позбавлення волі із застосуванням ст. 75 КК України звільнений від відбування призначеного покарання з іспитовим строком 2 роки, та вже підозрюється у вчиненні нового кримінального правопорушення.

Згідно ст. 12 КК України злочин, передбачений ч. 1 ст. 122 КК України, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_5 є не тяжким, санкцією даної частини статті передбачено виправні роботи на строк до двох років або обмеженням волі на строк до трьох років, або позбавленням волі на строк до трьох років.

Слідчий суддя вважає ризик переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду з метою уникнення можливої кримінальної відповідальності, маючи при цьому всі можливості залишити територію України, можливим. Співставлення можливих негативних для підозрюваного наслідків переховування у невизначеному майбутньому, із можливим засудженням до покарання у виді позбавлення волі у найближчій перспективі робить цей ризик актуальним.

За наведених обставин в сукупності слідчий суддя вважає, що застосування відносно ОСОБА_5 менш суворого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, є неможливим, оскільки не зможе забезпечити виконання ним процесуальних обов`язків та запобігти встановленим ризикам на цій стадії досудового розслідування, а тому слідчий суддя дійшов висновку про задоволення клопотання і вважає за необхідне застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Оцінючи можливість застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, слідчий суддя зазначає таке.

Домашній ареш полягає у забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або в певний період доби. В ході судового розгляду встановлено, що підозрюваний зареєстрований за адресою: АДРЕСА_4 у житлі, належному матері. Зі слів ОСОБА_5 наразі там проживають внутрішньо переміщені особи з окупованих територій України.

Згідно пояснень ОСОБА_5 , а також відповідно до повідомлення про підозру, останній проживає за адресою: АДРЕСА_1 . Однак, відповідно до рапорту старшого ДОП майора поліції ОСОБА_8 , будинок АДРЕСА_3 налічує лише 70 квартир. Згідно отриманих пояснень ОСОБА_9 , яка мешкає за адресою: АДРЕСА_5 , остання ОСОБА_5 не знає, та в будинку він ніколи не проживав.

За встановлених обставин, застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, не є можливим, тому клопотання сторони захисту про застосування більш м`якого запобіжного заходу, зокрема, у вигляді домашнього арешту за адресою АДРЕСА_1 в період доби, не може бути задоволено. Посилання сторони захисту на те, що ОСОБА_5 має місце реєстрації, має неофіційне місце роботи, перебуває у шлюбі, тяжких наслідків від кримінальних правопорушення не настало, на переконання слідчого судді, за наявності кримінальної історії минулого, не є підставами застосування до підозрюваного запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою, а також не зменшують ризиків неналежної процесуальної поведінки з боку підозрюваного.

Крім того, слідчим суддею досліджено вирок Кіровського районного суду міста Кіровограда від 26.07.2023 (кримінальне провадження №0013381), яким засуджено ОСОБА_5 за вчинення злочину, яке мало місце 26.10.2016. Згідно вимоги УІЗ в ГУНП Кіровоградської області від 16.01.2025 ОСОБА_5 неодноразово обирався запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, в т.ч. і в межах кримінального провадження №0013381, що свідчить про наявність ризиків порушення процесуальних обов`язків підозрюваним.

З огляду на вищенаведене, ОСОБА_5 не може бути застосований запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання. Також не може бути застосований запобіжний захід у вигляді особистої поруки, яка полягає у наданні особам, яких слідчий суддя, вважає такими, що заслуговують на довіру, письмового зобов`язання про те, що вони поручаються за виконання підозрюваним, покладених на нього обов`язків і зобов`язуються за необхідністю доставити його до органу досудового розслідування, оскільки в ході розслідування даного провадження не встановлено осіб, які б могли взяти ОСОБА_5 на поруки.

Оскільки підозрюваний не вказав на можливість внесення застави, зазначаючи про відсутність накопичень, як і не вказав на осіб, які можуть внести кошти, застава, як самостійний вид запобіжного заходу не може бути застосована.

За таких обставин, застосування щодо підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за вказаних обставин, з урахуванням встановлених ризиків, на переконання слідчого судді, не є надмірним.

Враховуючи обставини провадження, слідчий суддя вважає, що у провадженні наявні реальні ознаки справжнього суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи підозрюваного. Вищезазначені обставини є виправданими та необхідними елементами (ризиками), що визначають та виправдовують потребу в триманні підозрюваного під вартою, а тому клопотання слідчого підлягає задоволенню з обранням відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування.

Відповідно до ст. 209 КПК України, моментом фактичного затримання ОСОБА_5 буде вважатись час проголошення цієї ухвали, тобто з 11-10 год. 27.03.2025.

Відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування, проте це право, а не обов`язок слідчого судді.

Відтак, відповідно до положення ч. 5 ст. 182, ч. ч. 3-4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою вважає за необхідне визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом.

При цьому, беручи до уваги суспільну небезпеку кримінального правопорушення, в скоєнні якого підозрюється ОСОБА_5 , його особу, матеріальний стан, слідчий суддя приходить до висновку щодо визначення застави у розмірі 9 084 гривень, що відповідає 3 прожитковим мінімумам для працездатних осіб та узгоджується зі змістом ст. 182 КПК України.

Такий розмір застави є прийнятним з урахуванням практики Європейського суду з прав людини. Так, зокрема у рішенні від 20.11.2010 у справі «Мангурас проти Іспанії» Європейський суд з прав людини зазначив, що гарантії, передбачені п. 3 ст. 5 Конвенції, покликані забезпечити явку обвинуваченого в судове засідання. Сума застави повинна бути оцінена враховуючи самого обвинуваченого, його активи та його взаємовідносини з особами, які мають забезпечити його безпеку. Іншими словами, розмір застави повинен визначатись тим ступенем довіри (впевненості), при якому перспектива втрати застави чи дій проти поручителів у випадку відсутності появи на суді, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

Також слідчий суддя вважає, що такий розмір застави не є непомірним для підозрюваного, однак водночас є суттєвим для його майнового стану та небажаним для втрати, а відтак дієвим для виконання завдань цього кримінального провадження та запобігання встановленим ризикам.

Керуючись ч. 3 ст. 183 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне у разі внесення застави покласти на підозрюваного обов`язки визначені цією нормою права.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 131, 132, 176-178, 183, 193, 194, 196, 197, 205, 309, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання про застосування запобіжного заходу задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування.

Строк дії ухвали та тримання під вартою ОСОБА_5 , визначити з 11-10 год. 27.03.2025 до 11-10 год. 25.05.2025 включно.

Визначити розмір застави в сумі 9 084 гривень, яка може бути внесена: рахунок отримувача №UA0002505, отримувач коштів ТУ ДСА України в Кіровоградській області, , банк отримувача ДКСУ м. Київ, код банку отримувача МФО 820172, призначення платежу: застава за ОСОБА_5 .

З моменту звільнення підозрюваного ОСОБА_5 з-під варти у разі внесення застави останній вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

В разі внесення суми застави, зобов`язати підозрюваного ОСОБА_5 до 27.04.2025 виконувати наступні обов`язки:

- прибувати за викликом до слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- утриматись від спілкування із потерпілою та свідками у даному кримінальному проваджені або будь-якою особою визначеною слідчим, за винятком їх участі в процесуальних діях;

- здати на зберігання слідчому свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду.

Попередити підозрюваного ОСОБА_5 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків внесена застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України з одночасним вирішенням питання, передбаченого ч. 10 ст. 182 КПК України.

Підозрюваного ОСОБА_5 взяти під варту у залі суду.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а підозрюваним, який тримається під вартою, у цей же строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя Кіровського ОСОБА_1

районного суду

м.Кіровограда