Провадження 1-кс/193/27/25
У Х В А Л А

іменем України

арешт майна

31 січня 2025 року сел. Софіївка

Слідчий суддя Софіївського районного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого СВ відділення поліції № 9 Криворізького районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровської області капітана поліції ОСОБА_3 , яка здійснює повноваження у кримінальному провадженні, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000191 від 10.09.2024 за ознаками злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, про арешт майна,

В С Т А Н О В И В:

31.01.2025 до Софіївського районного суду Дніпропетровської області звернулась ст.. слідчий СВ ВП № 9 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровської області капітан поліції ОСОБА_3 із клопотанням погоджений з прокурором Софіївського відділу Криворізької східної окружної прокуратуру ОСОБА_4 про накладення арешту на майно.

Клопотання мотивовано тим, що 10.09.2024 до ВП № 9 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області надійшла заява від ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про те, що в період часу з 17.08.2024 по 24.08.2024 невстановлена особа здійснила крадіжку грошових котів у сумі 150 000 гривень з картки АТ КБ «ПриватБанк», якою користувалась заявниця, чим завдала ОСОБА_5 майнової шкоди на вказану суму.

За даним фактом було розпочато кримінальне провадження, внесене 10.09.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000191 за ознаками злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Вказує, що під час досудового розслідування даного кримінального провадження в ході допиту потерпілої ОСОБА_5 встановлено, що остання має проблеми зі здоров`ям, а саме рак прямої кишки 2-го ступеню, у зв`язку з чим проходила амбулаторне лікування у лікарнях міста Кривого Рогу та Софіївської селищної ради. 01 травня 2023 року її син, ОСОБА_6 , який проходив військову службу загинув в зоні ведення бойових дій, у зв`язку з чим з липня 2023 року вона отримує грошові кошти, які надсилають її на банківську картку для виплат. З липня-серпня 2023 року, у ОСОБА_5 та ОСОБА_7 зав`язалися дружні та довірчі відносини, вона просила останню щоб вона показала як знімати грошові кошти з банківської картки за допомогою банкомату. Для чого ОСОБА_5 особисто повідомила ОСОБА_7 пін-код від своєї банківської картки. Після чого ОСОБА_7 самостійно за допомогою банківської картки ОСОБА_5 з її дозволу, але без її присутності знімала грошові кошти з банкомату та робили різні покупки в сел. Софіївка Криворізького району. В середині серпня 2024 року ОСОБА_5 виявила, що її банківська картка для виплат зникла, після чого вона заблокувала втрачену банківську картку у відділенні ПриватБанку. Крім того, потерпіла пояснила, що в місті Кривому Розі перебувала тільки з приводу своєї хвороби в лікарнях, інші заклади чи магазини міста не відвідувала, будь-яких покупок особисто не робила. Зокрема ювелірні вироби, побутову техніку, мобільні телефони, меблі вона не купувала і дозволу на зняття коштів на їх придбання вона не давала. В містах Києві та Дніпрі особисто була востаннє приблизно 25-ть років тому проїздом.

Так, під час досудового розслідування було проведено ряд слідчих дій, під час яких встановлено, що в період часу з червня 2024 року по вересень 2024 року ОСОБА_7 в магазинах міст Дніпра, Кривого Рогу та селища Софіївка Криворізького району Дніпропетровської області здійснювала покупки мобільних телефонів, побутової техніки та ювелірних виробів, які вони придбавала не тільки для власних потреб, а й дарувала іншим своїм знайомим та близьким.

Зокрема, свідок ОСОБА_8 під час її допиту вказала, що у серпні 2024 року її малолітня донька ОСОБА_9 , 2012 року народження, перебуваючи разом із ОСОБА_7 у м. Кривий Ріг, де ОСОБА_7 у ювілейному магазині придбала ювелірні прикраси у вигляді золотої підвіски у вигляді хрестика із вставними куб цирконія вагою 0,73 гр та браслет із срібла 925 проби, довжиною 12 см., вагою 1,83 гр., які були в подальшому подаровані ОСОБА_10 .

30.01.2025 свідок ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , добровільно видала речі, які ОСОБА_7 придбала за грошові кошти, які знаходились на банківській карті потерпілої ОСОБА_5 ..

Враховуючи те, що вказані ювелірні вироби є предметами здобуті злочинним шляхом, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, з метою схоронності, запобігання можливого приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження вказаного майна, слідча вважає за необхідне накласти арешт на зазначені ювелірні вироби.

Слідча та користувач майна ОСОБА_8 належним чином повідомлені, у судове засідання не з`явились, натомість від слідчої до суду надійшло клопотання про розгляд арешту майна без її участі, клопотання підтримала просила слідчого суддю накласти арешт на вилучене майно, з метою збереження речових доказів та проведення експертних досліджень, для встановлення істини у кримінальному провадженні.

Відповідно до ч. 2 ст. 172 КПК України, неприбуття слідчого, власників майна у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Згідно з ч. 4 ст. 107 КПК України, фіксування під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалось, у зв`язку з неприбуттям в судове засідання всіх учасників, які беруть участь у судовому провадженні.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає, що воно обґрунтоване і підлягає задоволенню виходячи з такого.

Частиною 1 ст.170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та (або) користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

В судовому засіданні встановлено, що витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000191, протокол огляду предмета, протокол допиту свідка, заява про видачу предметів, свідчать про встановлення слідчим подій, що мають ознаки злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Згідно протоколу огляду предмету від 30.01.2025, вбачається, що свідок ОСОБА_8 у добровільному порядку видала речі, а саме золоту підвіску у вигляді хрестика із вставними куб цирконія вагою 0,73 гр, браслет із срібла 925 проби, довжиною 12 см., вагою 1,83 гр., які були здобуті в результаті вчиненні злочину, яке перебувало у користуванні ОСОБА_8 , які в подальшому були вилучені та запаковані у спеціальний пакет НПУ ІСR0179882.

Слідча звернулась до суду з клопотанням про арешт майна 31.01.2025, що свідчить про дотримання строків, встановлених ч. 5 ст.171 КПК України.

Вищевказані ювелірні вироби за постановою слідчої від 30.01.2025 визнані речовими доказами у кримінальному провадженні.

Відповідно до положень ст. 172 КПК України слідчий суддя або суд під час судового провадження накладає арешт на майно у вигляді речей, якщо є підстави вважати, що вони відповідають критеріями зазначеними в ч. 2 ст.167 КПК України, а саме: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до чинення кримінального правопорушення, фінансування та (або) матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та (або) є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Згідно п. 1 ч. 2 ст.170 КПК України, на який слідча посилається для обґрунтування свого клопотання, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів і накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним ст. 98 КПК України.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в т.ч. предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом.

Оскільки золота підвіска у вигляді хрестика із вставними куб цирконія вагою 0,73 гр, та браслет із срібла 925 проби, довжиною 12 см., вагою 1,83 гр., визнані речовими доказами у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань, з метою забезпечення його збереження, а саме (з метою запобігання можливості приховання, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження вищевказаного майна), а також для дослідження вказаного речового доказу та призначення необхідних експертиз, слідчий суддя вважає, що слід накласти арешт на вказане майно.

Керуючись ст. 98,170-173 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В:

Клопотання ст.. слідчого СВ відділення поліції № 9 Криворізького районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровської області капітана поліції ОСОБА_3 про арешт майна, - задовольнити.

Накласти у кримінальному провадженні за № 0000191 від 10.09.2024 за ознаками злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, арешт на майно:

- золотої підвіски у вигляді хрестика із вставними куб цирконія вагою 0,73 гр;

- браслет із срібла 925 проби, довжиною 12 см., вагою 1,83 гр., які у добровільному порядку були видані 30.01.2025 під час допиту ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , які перебували у її користуванні, шляхом заборони будь-кому, будь-яким чином розпоряджатись та використовувати їх до прийняття остаточного рішення у кримінальному провадженні та/або скасування арешту, окрім слідчого та прокурора для забезпечення збереження вказаного речового доказу та подальшого вирішення питання по суті.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Роз`яснити, що згідно до п. 2 ч. 1 ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1