провадження № 1-кс/294/561/24
справа № 294/2249/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26.12.24 м. Чуднів

Слідчий суддя Чуднівського районного суду Житомирської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання начальника сектору дізнання Відділення поліції №5 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області капітана поліції ОСОБА_3 , про накладення арешту на майно, подане в рамках кримінального провадження за №0000122 від 11.12.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України,

ВСТАНОВИВ:

До Чуднівського районного суду Житомирської області надійшло клопотання начальника сектору дізнання Відділення поліції №5 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області капітана поліції ОСОБА_3 , про накладення арешту на металеву коцюбу з дерев`яним руків`ям, вилучену 20.12.2024 під час проведення огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 .

В обґрунтування клопотання покликається на те, що 09.12.2024 близько 15 год 00 хв в будинку по АДРЕСА_1 ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під час словесної суперечки умисно спричинив легкі тілесні ушкодження ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

За вказаним фактом 11.12.2024 органом досудового розслідування внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000122 з правовою кваліфікацією скоєного діяння за ч. 1 ст. 125 КК України.

20.12.2024 дізнавачем проведено огляд місця події, а саме: територію домоволодіння АДРЕСА_1 , під час якого виявлено і вилучено металеву коцюбу з дерев`яним руків`ям, якою ОСОБА_4 спричинив тілесні ушкодження ОСОБА_5 та яку визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

Таким чином, у слідства є достатньо підстав вважати, що зазначений вище вилучений предмет є предметом та знаряддям вчинення кримінального проступку.

Начальник сектору дізнання через канцелярію суду подав заяву, в якій просить проводити розгляд клопотання без його участі, підтримує його та проси задовольнити.

Також, до канцелярії суду надійшла заява безпосереднього володільця вилученого майна ОСОБА_4 , який просить розглядати клопотання без його участі, щодо накладення арешту на вилучене майно не заперечує.

Згідно з нормою ч. 4 ст. 107 КПК України фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

Вирішуючи питання про накладення арешту на вказане у клопотанні майно, слідчий суддя виходить з наступного.

Клопотання про арешт майна відповідає вимогам статті 171 КПК України.

Матеріалами, доданими до клопотання, встановлено, що підрозділом дізнання ВП №5 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області розслідується кримінальне провадження №0000122 від 11.12.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України.

З протоколу огляду місця події від 20.12.2024 вбачається, що за адресою: АДРЕСА_1 у ОСОБА_4 виявлено та вилучено металеву коцюбу з дерев`яним руків`ям, яку постановою начальника сектору дізнання Відділення поліції №5 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області капітана поліції ОСОБА_3 від 20.12.2024 визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

За змістом статті 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є, зокрема, доказом злочину.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Частини 2 та 3 ст. 170 КПК України визначають, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів. При цьому, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 вказаної статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

В ході розгляду клопотання встановлено, що майно, яке просить арештувати начальник сектору дізнання, в силу положень статей 167, 168 КПК України є тимчасово вилученим майном і таке обґрунтовано визнано речовим доказом у кримінальному провадженні, а тому це майно відповідає критеріям, визначеним у ст. 98 КПК України.

Зважаючи на те, що встановлено наявність правових підстав для накладення арешту на майно, а саме: з метою забезпечення збереження його як речового доказу, можливість використання цього майна як доказу в кримінальному провадженні, враховуючи наявність ризиків, що його може бути приховано, пошкоджено, зіпсовано чи знищено, слідчий суддя дійшов висновку про необхідність задоволення клопотання про накладення арешту на майно.

Керуючись ст. 98, 107, 131, 170-173, 395 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання начальника сектору дізнання Відділення поліції №5 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області капітана поліції ОСОБА_3 про накладення арешту на майно, подане в рамках кримінального провадження №0000122 від 11.12.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України, - задовольнити.

Накласти арешт на металеву коцюбу з дерев`яним руків`ям, вилучену 20.12.2024 під час проведення огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 .

Ухвала про арешт майна виконується негайно дізнавачем, прокурором.

Копію ухвали надіслати дізнавачу, особі, щодо майна якої вирішувалося питання про арешт, не пізніше наступного робочого дня після її постановлення.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_6