печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 грудня 2024 року

Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Печерського районного суду м. Києва клопотання прокурора третього відділу управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Департаменту нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю, Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000226 від 08.02.2023,

УСТАНОВИВ:

У провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання прокурора третього відділу управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Департаменту нагляду за додержанням законів Національною поліцією України та органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю, Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 про накладення арешту на майно, яке тимчасово вилучено 05.12.2024 під час проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , а саме мобільний телефон «Apple iPhone 15 Pro max» IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 , в чохлі із сім-карткою НОМЕР_3 .

У судове засідання слідчий/прокурор не з`явився, про місце і час розгляду клопотання повідомлений належним чином, прокурор у кримінальному провадженні подав до суду заяву про розгляд клопотання у його відсутності, вимоги підтримав, просив задовольнити.

Згідно з частиною четвертою статті 107 КПК України фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась.

Частиною першою статті 172 КПК України передбачено, окрім іншого, що неприбуття слідчого, прокурора у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Відповідно до положень статті 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та спосіб, передбачених цим Кодексом.

Зважаючи на ці положення закону та враховуючи принцип диспозитивності, слідчий визнав можливим прийняти рішення по суті клопотання у відсутності осіб, які не з`явились, оскільки їх не прибуття не перешкоджає розгляду клопотання на підставі наданих доказів.

Вивчивши клопотання та докази, якими воно обґрунтовується, слідчий суддя дійшов такого висновку.

З матеріалів клопотання убачається, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні № 0000226 від 08.02.2023 року за підозрою ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 358 КК України, та за фактом вчинення злочину за ч. 3 ст. 199 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 17.04.2024 у ОСОБА_5 виник умисел, спрямований на підроблення шляхом виготовлення та збут підроблених офіційних документів з метою власного збагачення, а саме документів про здобуття базової загальної середньої освіти, повної загальної середньої освіти, середньої професійної освіти, вищої освіти, що видаються закладами освіти на території України. Реалізуючи злочинні наміри, ОСОБА_5 усвідомлювала, що самостійно налагодити виготовлення та збут підроблених документів не в змозі, тому залучила до злочинної діяльності ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та інших невстановлених органом досудового розслідування осіб. Ці невстановлені органом досудового розслідування особи, діючи за попередньою змовою групою осіб із ОСОБА_5 , ОСОБА_7 та ОСОБА_6 , здійснили реєстрацію та налаштування вебсайту за посиланням ІНФОРМАЦІЯ_4 який за своїм функціоналом надає необмеженому колу користувачів мережі Інтернет можливість ознайомитися із переліком запропонованих до виготовлення зразків документів про вищу освіту: атестатами та дипломами із додатками до них за різними кваліфікаціями, спеціальностями, спеціалізаціями, ступенем освіти, та які відповідно до опису, на вказаному вебсайті відповідають за способом друку та спеціальними елементами захисту встановленому зразку, що перебуває в офіційному обігу на території України, виготовляються у відповідних закладах освіти. В якості контакту для зворотного зв`язку на сайті зазначили обліковий запис месенджеру «Telegram» із назвою « ІНФОРМАЦІЯ_6 » з метою конспірації та унеможливлення викриття.

Крім того, невстановлені органом досудового розслідування особи, діючи за попередньою змовою групою осіб із ОСОБА_5 , ОСОБА_7 та ОСОБА_6 здійснили налаштування обладнання, яке може друкувати документи з використанням плоского, плоского офсету, електрографічного та струменевого способів друку.

Прокурор у клопотанні зазначає, що забезпечивши належне функціонування веб сайту ІНФОРМАЦІЯ_7 та можливість підробляти документи шляхом друку, невстановлені органом досудового розслідування особи, діючи за попередньою змовою групою осіб із ОСОБА_5 , ОСОБА_7 та ОСОБА_6 підробили документи: «Диплом бакалавра» Національного технічного університету України «Київський політехнічний інститут імені Ігоря Сікорського» НОМЕР_6, виданий на ім`я ОСОБА_9 за підписом ректора ОСОБА_10 від 30.06.2023 на 1 арк., а також додаток до цього диплома на ім`я цієї самої особи з метою їх подальшого збуту.

17.04.2024 о 18 год 54 хв, ОСОБА_5 , маючи умисел на збут підробленого документа за попередньою змовою групою осіб, перебуваючи у відділенні поштового сервісу ТОВ «Нова Пошта» № 134 за адресою: м. Одеса, вул. Валерія Самохвалова (Каманіна), буд. 16а/2, відправила посилку на ім`я отримувача ОСОБА_6 . У посилці містилися раніше виготовлені підроблені офіційні документи.

18.04.2024 о 17 год 22 хв ОСОБА_6 отримала вказану посилку із документами, після чого 18.04.2024 о 18 год 33 хв, перебуваючи у відділенні поштового сервісу ТОВ «Нова Пошта» № 401 за адресою: м. Київ, проспект Правди, 66, відправила підроблені документи до відділення поштового сервісу ТОВ «Нова Пошта» № 35 за адресою: м. Київ, вул. Карела Чапека, 3, шляхом отримання посилки післяоплатою.

19.04.2024 ОСОБА_9 , перебуваючи у відділенні поштового сервісу ТОВ «Нова Пошта» № 35 за адресою: м. Київ, вул. Карела Чапека, 3, отримав підроблені документи, за що сплатив 15 000 грн шляхом переказу на банківську картку № НОМЕР_4 ОСОБА_7 .

У цей самий день о 19 год 41 хв ОСОБА_7 , перебуваючи у невстановленому місці, переказала кошти в розмірі 6 633 грн із власного банківського рахунку на рахунок ОСОБА_5 випущеної на її ім`я банківської картки № НОМЕР_5 .

За інформацією Національного технічного університету України «Київський політехнічний інститут імені Ігоря Сікорського», лист від 06.08.2024 № 01/01/931/24, диплом про вищу освіту НОМЕР_6 на ім`я ОСОБА_9 заклад вищої освіти не видавав, ОСОБА_9 не навчався.

Відповідно до висновку експерта № СЕ-19-24/53674-ДД від 08.10.2024 диплом бакалавра Національного технічного університету України «Київський політехнічний інститут імені Ігоря Сікорського» НОМЕР_7, виданий на ім`я ОСОБА_9 за підписом ректора ОСОБА_10 від 30.06.2023, виготовили з використанням плоского, електрографічного та струменевого способів. Додаток до цього диплома не відповідає зразку бланку додатка до диплома про вищу освіту, наданому для порівняльного дослідження, за способами друку та елементами захисту; додаток виготовили з використанням плоского офсету та електрографічного способів друку, захисні волокна імітовані шляхом малювання, УФ та ІЧ-захист також імітували.

05.12.2024 слідчий, за погодженням із прокурором, повідомив: ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_5 , ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , про те, що вони підозрюється у підробленні офіційного документа, який видається установою, яка має право видавати такі документи, і який надає права, та збуті такого документа, вчинених за попередньою змовою групою осіб, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 358 КК України.

У клопотанні зазначено, що на підставі матеріалів, зібраних під час проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні, орган досудового розслідування провів обшук житла ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 . За результатом обшуку виявили та вилучили мобільний телефон «Apple iPhone 15 Pro max» IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 , в чохлі із сім-карткою НОМЕР_3 .

Також прокурор зазначає, що ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 26.11.2024 надано дозвіл на вилучення інформації з виявлених носіїв шляхом копіювання, а тому вказаний мобільний телефон є тимчасово вилученим майном.

Постановою слідчого від 05.12.2024 мобільний телефон визнаний речовим доказом за критерієм «зберігає на собі сліди кримінального правопорушення або містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження» (ч. 1 ст. 98 КПК України). Прокурор також зазначає, що вилучена інформація з її носієм - мобільним телефоном підтверджують причетність ОСОБА_4 до протиправної діяльності підозрюваних на сьогодні осіб.

Статтею 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до частини другої статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Крім того, у випадку передбаченому частиною третьою статті 170 КПК України арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до статті 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій та набуті кримінально протиправним шляхом.

Одночасно при розгляді клопотання, поданого в порядку статті 172 КПК України, слідчий суддя не вирішує питання належності та допустимості доказів, отриманих в ході досудового розслідування, оскільки оцінка допустимості доказів має бути вирішена відповідно до вимог статті 89 КК України під час ухвалення судового рішення при судовому розгляді кримінального провадження.

Відповідно до частини другої статті 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони:

1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди;

2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення;

3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом;

4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Відповідно до частини другої статті 168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Арешт з метою забезпечення речових доказів по суті являє форму забезпечення доказів у кримінальному провадженні та не вимагає обов`язкового повідомлення підозри у кримінальному провадженні, не пов`язується з особою, підозрюваною у вчиненні кримінального провадження.

З огляду на зазначені вимоги закону, слідчий суддя дійшов висновку, що майно, яке вилучено під час проведення обшуку 05.12.2024 за місцем проживання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , а саме мобільний телефон «Apple iPhone 15 Pro max» IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 , в чохлі із сім-карткою НОМЕР_3 , відповідає критеріям речових доказів у кримінальному провадженні та є на даній стадії досудового розслідування тимчасово вилученим майном.

Матеріали клопотання свідчать, що вказане майно має відношення до кримінального провадження і, таким чином, може бути використане як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження та для ефективного розслідування орган досудового розслідування має потребу у збереженні вказаного майна до встановлення фактичних обставин вчинення кримінального правопорушення.

Зокрема, матеріали провадження свідчать, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника майна з метою запобігання їх зникнення, що може перешкодити кримінальному провадженню, а слідчий суддя, в свою чергу, не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно.

При цьому, доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження слідчим суддею не встановлено.

За таких обставин клопотання підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 26, 98, 100, 107, 131, 132, 167, 170-173, 309, 392 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно, яке вилучено 05.12.2024 під час проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , а саме мобільний телефон «Apple iPhone 15 Pro max» IMEI 1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 , в чохлі із сім-карткою НОМЕР_3 .

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню.

Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1