справа № 619/5603/21
провадження № 1-кс/619/158/25
УХВАЛА

Іменем України

20 лютого 2025 року Дергачівський районний суд Харківської області

у складі головуючого судді: ОСОБА_1

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

представника потерпілого ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Дергачі заяву обвинуваченого ОСОБА_5 про відвід головуючому судді Дергачівського районного суду Харківської області ОСОБА_6 у кримінальному провадженні за №0000085 від 13.03.2021 за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 122 КК України,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні судді Дергачівського районного суду Харківської області ОСОБА_6 перебуває на розгляді кримінальне провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000085 від 13.03.2021 (справа № 619/5603/21, провадження № 1-кп/619/50/25) за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 122 КК України.

17 лютого 2025 року через систему «Електронний суд» від обвинуваченого ОСОБА_5 надійшла заява про відвід головуючому судді у вказаному кримінальному провадженні ОСОБА_6 , в якій останній посилається на те, що суддя ОСОБА_6 відмовив в задоволенні клопотання про його участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, а потерпілому ОСОБА_7 клопотання про його участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції задовольнив, що на думку обвинуваченого суддею порушено принцип рівності в правах перед судом, так як суддя надав перевагу одній стороні та задовольнив його клопотання, що викликає сумніви у неупередженості судді та може завадити об`єктивності під час ухвалення остаточного рішення по даному кримінальному провадженню.

Заявник ОСОБА_5 у судове засідання не прибув, також не вийшов на зв`язок у режимі відеоконференції, про час та місце розгляду його заяви повідомлений належним чином, про що свідчить документ в електронному вигляді «Повістка про виклик до суду в кримінальному провадженні», який доставлено до його електронного кабінету 19.02.2025 о 19:26:18.

Інші учасники про час та дату розгляду заяви про відвід також були повідомлені належним чином, однак у судове засідання не з`явились, що не перешкоджає розгляду заяви про відвід.

Суддя ОСОБА_6 також був повідомлений про час та дату розгляду заяви про відвід, правом надати пояснення з приводу заявленого відводу не скористався, передбаченим ч. 3 ст. 81 КПК України, що не є перешкодою для розгляду заяви.

Зважаючи на те, що ст. 81 КПК України не вимагає обов`язкової участі заявника та інших учасників у судовому засіданні під час розгляду заяви про відвід, з метою дотримання розумних строків, зокрема розгляду заяви про відвід, що є одним з пріоритетних завдань кримінального провадження, слідчий суддя вважає за можливе здійснити судовий розгляд заяви за відсутності вказаних осіб на підставі наданих доказів.

Прокурор в судовому засіданні вважав заявлений відвід головуючому судді по кримінальному провадженню необґрунтованим, при цьому зазначив, що вказана справа перебуває на розгляді у судді тривалий час.

Представник потерпілого адвокат ОСОБА_4 , в режимі відеоконференції суду пояснив, що підстав для задоволення заяви про відвід судді немає, обвинувачений зловживаючи процесуальними правами, намагається затягнути розгляд даного кримінального провадження.

Дослідивши заяву про відвід та долучені до неї матеріали, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 21 КПК України кожному гарантується право на розгляд та вирішення справи незалежним і неупередженим судом.

З метою дотримання цієї гарантії учасники судового провадження наділені правом заявити судді відвід з підстав, передбачених ст. 75 КПК України.

Статтями 75 , 76 КПК України передбачено вичерпний перелік обставин, що виключають участь судді в кримінальному провадженні, в тому числі, за наявності інших обставин, які викликають сумнів у неупередженості судді.

Згідно ч. 1 ст. 75 КПК України слідчий суддя, суддя не може брати участь у кримінальному провадженні:

1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача;

2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник;

3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження;

4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості;

5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.

Нормами частини 5 статті 80 КПК України визначено, що відвід повинен бути вмотивованим, тобто, має містити вказівку на підстави, що зумовлюють його наявність. Особа, що заявила відвід повинна викласти відомі їй обставини, з якими вона пов`язує усунення судді від участі у судовому провадженні.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України, слідчий суддя, суддя не може брати участь у кримінальному провадженні: за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Відповідно ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (Конвенцію ратифіковано Законом України № 475/97-ВР від 17 липня 1997 року) «кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку». І хоча п. 1, ст. 6 Конвенції зобов`язує суди аргументувати прийняті ними рішення, це не можна розуміти як вимогу надавати вичерпну відповідь на кожне питання, підняте стороною під час судового розгляду справи. Практика Європейського суду свідчить, що право на безсторонній суд включає як об`єктивні, так і суб`єктивні елементи (рішення у справі «П`єрсак проти Бельгії» від 1.10.1982 р.). Об`єктивний критерій безсторонності полягає у тому, щоб встановити, чи існували при розгляді справи факти, які ставлять під сумнів незалежність суддів (приміром, легітимність складу суду). Другий критерій - це критерій суб`єктивної безсторонності, тобто відсутність упередженості або тенденційності в поведінці судді при розгляді конкретної справи. За загальним правилом, існує презумпція особистої безсторонності суддів доти, доки не доведено інше. Неупереджений суддя складає свою думку у справі на підставі об`єктивних фактів, а не особистих почуттів та схильностей, тобто неупереджено, об`єктивно, справедливо. Об`єктивність судді має розглядатися у двох аспектах як внутрішній стан судді, його свобода від будь-яких схильностей, упередженостей, а також як дії судді сприймаються стороннім спостерігачем.

Із матеріалів доданих до заяви про відвід судді вбачається, що у провадженні Дергачівського районного суду Харківської області (головуючий суддя ОСОБА_6 ) перебуває на розгляді кримінальне провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000085 від 13.03.2021 за обвинуваченням ОСОБА_5 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 122 КК України (справа № 619/5603/21).

ОСОБА_5 , як на підставу, що виключає участь судді у розгляді зазначеної справи, посилається на те, що головуючий суддя ОСОБА_6 відмовив в задоволенні клопотання про його участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, а потерпілому ОСОБА_7 клопотання про його участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції задовольнив, що на думку обвинуваченого суддею порушено принцип рівності в правах перед судом, так як суддя надав перевагу одній стороні та задовольнив його клопотання, що викликає сумніви у неупередженості судді та може завадити об`єктивності під час ухвалення остаточного рішення по даному кримінальному провадженню.

Під час розгляду заяви про відвід, судом встановлено, що 11 лютого 2025 року через систему «Електронний суд» до суду надійшло клопотання обвинуваченого ОСОБА_5 , яке сформовано в системі 10.02.2025, про забезпечення його участі у судовому засіданні в режимі відеоконференції з використанням власних технічних засобів поза межами приміщення суду.

Відповідно до ч. 2 ст. 318 КПК України судовий розгляд здійснюється в судовому засіданні з обов`язковою участю сторін кримінального провадження, крім випадків, передбачених КПК України. У судове засідання викликаються потерпілий та інші учасники кримінального провадження.

Згідно з ч. 1 ст. 323 КПК України якщо обвинувачений, до якого не застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, не прибув за викликом у судове засідання, суд відкладає судовий розгляд, призначає дату нового засідання і вживає заходів до забезпечення його прибуття до суду. Суд також має право постановити ухвалу про привід обвинуваченого та/або ухвалу про накладення на нього грошового стягнення в порядку, передбаченому главами 11 та 12 цього Кодексу.

Системний аналіз положень ст. 318, ст. 323 КПК України дає можливість зробити висновок, що участь обвинуваченого у судовому засіданні є обов`язковою, що унеможливлює здійснення судового провадження за його відсутності.

Відповідно до статті 11 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» учасникам судового процесу на підставі рішення суду забезпечується можливість брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції у порядку, встановленому процесуальним законом.

Згідно з ч. 1 ст. 336 КПК України судове провадження може здійснюватися у режимі відеоконференції під час трансляції з іншого приміщення, у тому числі яке знаходиться поза межами приміщення суду (дистанційне судове провадження), у разі: неможливості безпосередньої участі учасника кримінального провадження в судовому провадженні за станом здоров`я або з інших поважних причин; необхідності забезпечення безпеки осіб; проведення допиту малолітнього або неповнолітнього свідка, потерпілого; необхідності вжиття таких заходів для забезпечення оперативності судового провадження; наявності інших підстав, визначених судом достатніми.

Аналіз наведеної норми свідчить, що прийняття рішення щодо проведення судового засідання в режимі відеоконференції є правом суду.

Вказана норма не передбачає обов`язку проведення судового засідання в режимі відеоконференції в разі наявності про це клопотання сторони. Питання участі в судовому засіданні сторони в режимі відеоконференції суд має право вирішувати з урахуванням всіх об`єктивних обставин, які складаються при розгляді справи, до початку певного судового засідання, в певному конкретному випадку.

З врахуванням вищевикладеного, 13 лютого 2025 року Дергачівським районним судом Харківської області у задоволенні клопотання обвинуваченого ОСОБА_5 про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза приміщення суду відмовлено, при цьому в рішення зазначені підстави відмови.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, щоголовуючий суддя ОСОБА_6 розглянув клопотання обвинуваченого ОСОБА_5 про забезпечення його участі у судовому засіданні в режимі відеоконференції з використанням власних технічних засобів поза межами приміщення суду та, посилаючись на норми КПК України, зазначаючи з яких підстав не може бути задоволено клопотання обвинуваченого, відмовив в його задоволенні, а зазначені доводи ОСОБА_5 зводяться до його незгоди з постановленим рішенням та організацією проведення судового засідання. Зазначений факт сам по собі не є підставою для відводу судді від участі у розгляді справи та жодним чином не породжує об`єктивних сумнівів у його неупередженості.

Суд наголошує, що метою процесуального інституту відводу є унеможливлення розгляду справи суддею, щодо якого є об`єктивні обставини, які викликають сумнів у його неупередженості. Заявляючи відвід, особа має не лише послатись на відповідну нормативну підставу для відводу судді, а й навести конкретні обґрунтування (факти), які вказують на існування такої обставини, які спричиняють розумні сумніви у неупередженості судді.

Відведення судді без наявності таких обставин та розумних сумнівів щодо його неупередженості, не відповідатиме призначенню інституту відводу та не сприятиме дотриманню гарантій справедливого судового розгляду.

На переконання суду, в цьому випадку не встановлено жодної обставини у розумінні ч. 1 ст. 75 КПК України, яка б викликала розумний та об`єктивно обґрунтований сумнів в неупередженості головуючого судді ОСОБА_6 .

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що у задоволенні заяви про відвід має бути відмовлено.

Керуючись ст.ст. 75, 80 - 82, 369, 372, 376 Кримінального процесуального кодексу України, суд,

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви ОСОБА_5 про відвід головуючому судді Дергачівського районного суду Харківської області ОСОБА_6 від розгляду кримінального провадження за №0000085 від 13.03.2021 за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 122 КК України (справа № 619/5603/21, провадження № 1-кп/619/50/25) - відмовити.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає, заперечення проти цієї ухвали можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, передбачене ч. 1 ст. 392 КПК України.

Суддя ОСОБА_1