Справа № 526/760/25
Провадження № 1-кс/526/91/2025
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 березня 2025 року м. Гадяч

слідча суддя Гадяцького районного суду ОСОБА_1 ,

з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3

підозрюваного ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Гадяч клопотання слідчого СВ ВП №1 Миргородського РВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_5 у кримінальному провадженні № 0000022 від 13.01.2025 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.185 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Червонозаводське, Лохвицького району, Полтавської області, українця, громадянина України, освіта середня-спеціальна, неодруженого, осіб на утриманні немає, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого: 01.04.2020 Хорольський районним судом Полтавської області за ч.3 ст.186, ч.1 ст.309, ч.1 ст.70 КК України до 4 років 2 місяців позбавлення волі, 14.05.2020 Оржицьким районним судом Полтавської області за ч.3 ст.185, ч.1 ст.71, ч.4 ст.70, ст.72 КК України до 4 років 6 місяців позбавлення волі. Звільнений на підставі відбуття строку покарання 13.06.2024 року;

в с т а н о в и л а:

слідчий СВ ВП №1 Миргородського РВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_5 звернувся до суду із клопотанням про застосування відносно підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, який підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.185 КК України, вказуючи, що досудовим слідством встановлено, що 16 грудня 2024 року у вечірній час, ОСОБА_4 , перебував по АДРЕСА_2 , що належить ОСОБА_6 та у нього виник умисел на таємне викрадення майна, що знаходиться у вказаному будинку.

Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна, ОСОБА_4 , користуючись тим, що в будинку тимчасово ніхто не проживав, підійшов до дверей будинку, заздалегідь заготовленим ломом зламав замок дверей, проник до приміщення будинку, після чого діючи умисно, повторно, з корисливих мотивів, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, таємно, протиправно, в умовах воєнного стану, введеного на території України на підставі закону України № 2102-IX «Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24.02.2022, викрав майно, а саме: медаль «За победу над Германией в Великой Отечественной войне 19411945 гг.» та орден «Отечественной войны II степени» - цінність яких невстановлена, пневматичний пістолет SAS Makarov разом з чотирма балончиками СО2 та кульок до пневматичного пістолета у кількості 200 шт. - вартістю відповідно до висновку судово-товарознавчої експертизи 2240 грн. 33 коп., ноутбук марки «hp» моделі «630» - вартістю відповідно до висновку судово-товарознавчої експертизи 2746 грн. 67 коп., яке переніс до господарства за адресою: АДРЕСА_1 , за місцем фактичного проживання останнього, тим самим обернув майно ОСОБА_6 на власну користь та спричинивши потерпілому ОСОБА_6 матеріальних збитків на загальну суму 4987 грн..

Його дії кваліфіковано за ч.4 ст.185 КК України.

Крім цього, 17 грудня 2024 року у вечірній час, ОСОБА_4 вирішив повторно таємно викрасти майно, що знаходиться у господарстві по АДРЕСА_2 .

Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна, ОСОБА_4 , користуючись тим, що в даному господарстві тимчасово ніхто не проживав, підійшов до дверей гаража, відімкнув замок ключем, який він знайшов у будинку, проник до приміщення гаража, після чого діючи умисно, з корисливих мотивів, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, таємно, протиправно, в умовах воєнного стану, введеного на території України на підставі закону України № 2102-IX «Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24.02.2022, повторно викрав майно, а саме: перфоратор марки DWT BH10-26 B BMC - вартістю відповідно до висновку судово-товарознавчої експертизи 2551 грн. 90 коп., дриль марки «STERN Austria» моделі «HD 10V» - вартістю відповідно до висновку судово-товарознавчої експертизи 816 грн. 67 коп., яке переніс до господарства за адресою: АДРЕСА_1 , за місцем фактичного проживання останнього, тим самим обернув майно ОСОБА_6 на власну користь, спричинивши потерпілому ОСОБА_6 матеріальних збитків на загальну суму 3368 грн. 57 коп..

Крім цього, 02 січня 2025 року у вечірній час, ОСОБА_4 вирішив повторно таємно викрасти майно, що знаходиться у господарстві по АДРЕСА_2 .

Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна, ОСОБА_4 , користуючись тим, що в даному господарстві тимчасово ніхто не проживав, підійшов до дверей гаража, відімкнув замок ключем, який він знайшов у будинку, проник до приміщення гаража, після чого діючи умисно, з корисливих мотивів, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, таємно, протиправно, в умовах воєнного стану, введеного на території України на підставі закону України № 2102-IX «Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24.02.2022, повторно викрав майно, а саме: дриль марки «Einhell» моделі «BSM 1000» - вартістю відповідно до висновку судово-товарознавчої експертизи 1142 грн. 00 коп., зварювальний апарат, марки EDON TB-250P - вартістю відповідно до висновку судово-товарознавчої експертизи 1504 грн. 00 коп., ручну циркулярку марки Craft-tec CXCS 7001 - вартістю відповідно до висновку судово-товарознавчої експертизи 1033 грн. 29 коп., яке переніс до господарства за адресою: АДРЕСА_1 , за місцем фактичного проживання останнього, тим самим обернув майно ОСОБА_6 на власну користь, спричинивши потерпілому ОСОБА_6 матеріальних збитків на загальну суму 3679 грн. 29 коп..

Крім цього, 05 січня 2025 року у вечірній час, ОСОБА_4 вирішив повторно таємно викрасти майно, що знаходиться у господарстві по АДРЕСА_2 .

Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна, ОСОБА_4 , користуючись тим, що в даному господарстві тимчасово ніхто не проживав, підійшов до дверей сараю, відімкнув замок ключем, який він знайшов у будинку, проник до приміщення сараю, після чого діючи умисно, з корисливих мотивів, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, таємно, протиправно, в умовах воєнного стану, введеного на території України на підставі закону України № 2102-IX «Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24.02.2022, повторно викрав майно, а саме: мотокосу марки ««TAIGA PRO» моделі «TGT 3700» - вартістю відповідно до висновку судово-товарознавчої експертизи 2008 грн. 00 коп., мотокосу марки «ВИТЯЗЬ» моделі «БГ 3200» - вартістю відповідно до висновку судово-товарознавчої експертизи 2033 грн. 86 коп., яке переніс до господарства за адресою: АДРЕСА_1 , за місцем фактичного проживання останнього, тим самим обернув майно ОСОБА_6 на власну користь, спричинивши потерпілому ОСОБА_6 матеріальних збитків на загальну суму 4041 грн. 86 коп..

Крім цього, 08 січня 2025 року у вечірній час, ОСОБА_4 вирішив повторно таємно викрасти майно, що знаходиться у господарстві по АДРЕСА_2 .

Реалізуючи свій злочинний умисел, спрямований на таємне викрадення чужого майна, ОСОБА_4 , користуючись тим, що в даному господарстві тимчасово ніхто не проживав, підійшов до дверей сараю, відімкнув замок ключем, який він знайшов у будинку, проник до приміщення сараю, після чого діючи умисно, з корисливих мотивів, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, таємно, протиправно, в умовах воєнного стану, введеного на території України на підставі закону України № 2102-IX «Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24.02.2022, повторно викрав майно, а саме: електричний точильний станок типу «эт-62» - вартістю відповідно до висновку судово-товарознавчої експертизи 3528 грн. 00 коп., який переніс до господарства за адресою: АДРЕСА_1 , за місцем фактичного проживання останнього, тим самим обернув майно ОСОБА_6 на власну користь, спричинивши потерпілому ОСОБА_6 матеріальних збитків на загальну суму 3528 грн. 00 коп..

Досудовим слідством дії ОСОБА_4 кваліфіковано за ч.4 ст.185 КК України, як таємне викрадення чужого майна (крадіжках), вчинене повторно, поєднане з проникненням в приміщення та в умовах воєнного стану.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання слідчого, просив обрати підозрюваному ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з урахуванням ризиків, визначених у клопотанні.

Підозрюваний ОСОБА_4 в судовому засіданні підтвердив свою причетність до описаних вище подій, вказав, що він співпрацює зі слідством та просив обрати йому запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Слідча суддя, перевіривши матеріали клопотання, заслухавши думки усіх учасників даного кримінального провадження приходить до наступних висновків.

Відповідно ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.

Судом встановлено, що в провадженні досудового слідства знаходиться кримінальне провадження, внесене до ЄРДР 13.01.2025за № 0000022 за ч.4 ст.185 КК України.

04 березня 2025 ОСОБА_4 оголошено про підозру у вчиненні ним кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.185 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 інкримінованих йому кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.185 КК України підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами: витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000022, повідомленням про підозру ОСОБА_4 ; протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 10.01.2025; протоколом огляду місця події від 10.01.2025 та 18.01.2025; протоколами огляду предметів від 16.01.2025; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_6 від 18.01.2025; протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_4 від 04.03.2025; протоколом допиту свідка ОСОБА_7 від 16.01.2025; протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 18.01.2025; протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 28.01.2025 та іншими доказами в своїй сукупності, які встановлені в ході проведення досудового розслідування.

З матеріалів клопотання також вбачається, що ОСОБА_4 має постійне місце проживання та реєстрації в м. Заводське, проте ніде не працює, постійних законних джерел заробітку немає, за місцем проживання характеризується посередньо, раніше неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності за вчинення корисливих злочинів та до адміністративної відповідальності за вчинення різного роду правопорушень, на даний час в провадженні Лохвицького районного суду розглядаються відносно нього кримінальні провадження за вчинення крадіжок та відносно нього продовжується досудове слідство по даних епізодах.

З наявних у клопотанні матеріалів вбачається, що ОСОБА_4 13 червня 2024 року звільнився з місць позбавлення волі, на шлях виправлення не став, відразу ж став вчиняти крадіжки. Вказані обставини дають суду підстави вважати, що ОСОБА_4 буде продовжувати злочинну діяльність. Крім того ОСОБА_4 раніше неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності за вчинені ним кримінальні правопорушення та відбував покарання у місцях позбавлення волі, що дає підстави вважати про можливість переховуватись від органів досудового слідства та суду.

Таким чином, встановлено наявність ризиків, передбачених у п.1, п.3 та п.5 ч.1 ст. 177 КПК України про те, що підозрюваний ОСОБА_4 може вчинити спроби переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілого та свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Вважати так слідчому судді дають наступні обставини: ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.185 КК України, які відносяться до категорії тяжких, ніде офіційно не працює, законних джерел заробітку немає, після звільнення з місць позбавлення волі продовжує вчиняти нові кримінальні правопорушення.

За наведених обставин суд не вбачає правових підстав для застосування альтернативних запобіжних заходів.

Згідно з положеннями статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод нікого не може бути позбавлено свободи, крім установлених цією статтею Конвенції випадків і відповідно до процедури, встановленої законом.

Відповідно до практики ЄСПЛ обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину закріпленої у статті 5 § 1(с) Конвенції гарантії від безпідставного арешту.

Враховуючи, що відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини, слідча суддя приймає до уваги, що у рішенні ЄСПЛ у справі «Соловей і Зозуля проти України» останній зазначив, що суд має перевірити не лише дотримання процесуальних норм національного законодавства, а й обґрунтованість підозри, на підставі якої особу взято під варту.

Згідно з рішенням ЄСПЛ у справі «К.Г. проти Німеччини» «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин. Крім того, Європейський Суд у своїй практиці неодноразово зазначав, що факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення.

Отже, на початковій стадії розслідування суд, оцінюючи обґрунтованість підозри, не повинен пред`являти до наданих доказів таких же високих вимог, як при формулюванні остаточного обвинувачення при направлені справи до суду.

При обранні міри запобіжного заходу враховую також практику Європейського суду з прав людини, яка свідчить про те, що рішення суду повинно забезпечувати не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загально суспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Враховуючи вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.185 КК України, його тяжкість та особу підозрюваного, вважаю, що є достатньо підстав вважати про наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, з високим ступенем ймовірності того, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, а також вчиняти інші кримінальні правопорушення, тому з метою присікти злочинну діяльність та для забезпечення виконання процесуальних рішень ОСОБА_4 слід обрати міру запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Згідно ч.3 ст.183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Виходячи з положень п. 3 ч. 2 ст. 183 КПК України, а також, що КПК України та практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що при розгляді клопотання про обрання або ж продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів (правова позиція, викладена у п. 80 рішення ЄСПЛ від 10.02.2011 у справі «Харченко проти України»).

При визначенні розміру застави слідча суддя враховує обставини кримінального правопорушення, дані про особу підозрюваного, наявність ризиків передбачених ст. 177 КПК України, а також практику Європейського суду з прав людини, яка свідчить проте, що рішення суду повинно забезпечувати не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загально суспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства. Тому слідчий суддя вважає доцільним, визначити підозрюваному заставу у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, оскільки саме такий розмір застави достатній забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього законом обов`язків.

Керуючись ст. 176, 177, 178, 193, 194, 196, 197, 309, 310 КПК України, слідча суддя

у х в а л и л а:

Клопотання слідчого СВ ВП №1 Миргородського РВП ГУНП в Полтавській області ОСОБА_5 у кримінальному провадженні № 0000022 від 13.01.2025 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.185 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 - задовольнити.

Обрати ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваному у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.185 КК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Строк дії ухвали про застосування відносно ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою складає 60 днів та закінчується 10 травня 2025 року о 14 годині 50 хвилин.

Для утримання підозрюваний ОСОБА_4 підлягає направленню до ДУ «Полтавська установа виконання покарань № 23» .

Визначити обвинуваченому ОСОБА_4 заставу у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 60560 грн, яка може бути внесена на депозитний рахунок ТУ ДСА України в Полтавській області (отримувач: ТУ ДСА України в Полтавській області; ЗКПО 26304855; р/р UA0015950 в ДКСУ м. Київ; МФО 820172; призначення платежу: ПІБ платника, призначення платежу, суд) підозрюваним або заставодавцем, який зобов`язується надати суду документ, що це підтверджує.

Підозрюваний або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою протягом дії ухвали.

У відповідності до ч.4 ст.202 КПК України підозрюваний звільняється з-під варти після внесення вищезазначеної суми застави, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення під вартою в якому він перебуває, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання цього підозрюваного під вартою.

Покласти на ОСОБА_4 у разі внесення застави, наступні обов`язки: прибувати до слідчого СВ ВП №1 Миргородського РВП ГУНП в Полтавській області, прокурора і суду із встановленою періодичністю; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання.

Визначити місячний термін дії обов`язків покладених судом, у разі внесення застави з дня внесення застави.

Роз`яснити підозрюваному, що в разі внесення застави у визначеному даною ухвалою розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок Гадяцького районного суду, має бути наданий уповноваженій службовій особі ВП №1 Миргородського РВП ГУНП в Полтавській області.

Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа СІЗО негайно має здійснити розпорядження про звільнення підозрюваного з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого СВ ВП №1 Миргородського РВП ГУНП в Полтавській області, прокурорів Лохвицького відділу Миргородської окружної прокуратури.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваного з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрюваний зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави ОСОБА_4 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Роз`яснити підозрюваному, що в разі невиконання обов`язків, а також, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні застави обов`язки, застава звертається в дохід держави.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти днів з часу проголошення, а підозрюваному з часу отримання її копії.

Повний текст ухвали проголошено 14 березня 2025 року о 11 годині 30 хвилин.

Слідча суддя: ОСОБА_1