печерський районний суд міста києва
Справа № 757/8902/25-к
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 лютого 2025 року Печерський районний суд міста Києва у складі:

слідчого судді - ОСОБА_1 ,

при секретарі - ОСОБА_2 ,

за участю:

прокурора - ОСОБА_3 ,

підозрюваного - ОСОБА_4 ,

захисника - адвоката ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання старшого слідчого в ОВС ГСУ НП ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0002384 від 20.11.2024, відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Атамань Генічеського району Херсонської області, громадянина України, зареєстрованого та фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , не адвоката, не депутата, раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий ГСУ НП України ОСОБА_6 , за погодженням прокурора Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 , звернувся до слідчого судді із клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0002384 від 20.11.2024, відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

У вказаному провадженні ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюється в одержанні службовою особою неправомірної вигоди за вчинення такою службовою особою в інтересах того хто надає неправомірну вигоду дій з використанням наданого їй службового становища, вчиненого за попередньою змовою групою осіб, тобто у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, що є тяжким злочином, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, з конфіскацією майна.

На даний час існують ризики того, що він, перебуваючи на волі, усвідомлюючи тяжкість вчиненого злочину та реальність покарання, може переховуватися від органів досудового розслідування або суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків, експертів, спеціалістів у кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Менш суворі запобіжні заходи не достатні для запобігання вищевказаним ризикам.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків у цьому провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Копія клопотання та матеріалів на його обґрунтування відповідно до ч. 2 ст. 184 КПК України отримані стороною захисту 24.02.2025 року о 12 год. 31 хв.

Прокурор у судовому засіданні підтримав клопотання з підстав в ньому зазначених. Сторона обвинувачення вважає, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є єдиним можливим заходом забезпечення процесуальної поведінки підозрюваного, а розмір застави, запропонований в клопотанні слідчого, не є непомірним для ОСОБА_4 .

Підозрюваний та його захисник заперечили щодо задоволення клопотання, посилаючись на письмові заперечення. Захисник зазначив, що стороною обвинувачення не доведені мета застосування запобіжного заходу, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, може здійснити дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України. Зазначили про необґрунтованість повідомленої ОСОБА_4 підозри, оскільки доказів, які б підтверджували версію органу досудового розслідування щодо вчинення ним будь-яких кримінальних правопорушень, не надано та до клопотання не долучено.

Заслухавши думку сторін кримінального провадження, перевіривши клопотання та дослідивши докази, якими обґрунтовується клопотання, письмові заперечення та докази, якими обґрунтовуються такі заперечення, слідчий суддя дійшов такого висновку.

Так, слідчим суддею встановлено, що за процесуального керівництва прокурорів Офісу Генерального прокурора слідчими Головного слідчого управління Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0002384, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 20.11.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 Кримінального кодексу України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що З 13 квітня 2018 року ОСОБА_4 призначено ректором Придніпровської державної академії фізичної культури і спорту.

Наказом Придніпровської академії фізичної культури і спорту від 22.05.2024 № 48-к ректора академії ОСОБА_4 з 22.05.2024 звільнено за п. 1 ст. 40 КЗпП України у зв`язку з реорганізацією Придніпровської академії фізичної культури і спорту шляхом приєднання її до Українського державного університету науки і технологій.

Того ж дня наказом Придніпровської академії фізичної культури і спорту від 22.05.2024 № 49-к ОСОБА_4 призначено головою комісії з реорганізації Придніпровської академії фізичної культури і спорту з 23.05.2024. Також цим наказом повноваження щодо управління справами Придніпровської академії фізичної культури і спорту згідно наказу МОН України від 20.05.2024 № 719 покладено на ОСОБА_4 - голову комісії з реорганізації.

Згідно відомостей з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, ОСОБА_4 є керівником та головою комісії з припинення юридичної особи Придніпровської державної академії фізичної культури і спорту ().

Згідно діючого Статуту Придніпровської державної академії фізичної культури і спорту (ідентифікаційний код 05540712), затвердженого Наказом Міністерства освіти і науки України від 13.04.2018 № 358, безпосереднє управління діяльністю Академії здійснює ректор. Його права та обов`язки, відповідальність визначаються законодавством та цим Статутом, зокрема ректор у межах наданих йому повноважень:

- організовує діяльність Академії;

- є розпорядником майна і коштів;

- контролює дотримання всіма підрозділами штатно-фінансової дисципліни;

- забезпечує виконання фінансового плану (кошторису), укладає договори;

- призначає на посаду та звільняє з посади працівників, застосовує до них заходи заохочення та стягнення;

- здійснює інші передбачені законодавством та Статутом повноваження.

Також встановлено, що наказом Придніпровської державної академії фізичної культури і спорту від 22.01.2020 № 9-к «Про особовий склад» ОСОБА_7 прийнято на посаду коменданта навчального корпусу № 2 з 23.01.2020.

Згідно до посадової інструкції коменданта навчального корпусу, гуртожитку, спортивного комплексу код КП - 5121, яка 05.06.2020 затверджена ректором академії, та з якою ознайомлений ОСОБА_7 , комендант серед іншого має наступні повноваження та обов`язки:

- є матеріально відповідальна особа, веде облік матеріальних цінностей;

- забезпечує виконання робіт з утримання будівель та прилеглої території в належному стані;

- веде облік наявності майна, проводить періодичний огляд і складає акти на його списання;

- дає вказівки молодшому обслуговуючому персоналу, ремонтним робітникам на виконання робіт з обслуговування будинків і прилеглої території;

- підпорядковується головному інженеру, завідувачу господарством, виконує його накази, розпорядження в частині доручених йому обов?язків;

- виконує інші обов`язки, передбачені посадовою інструкцією.

Крім того, діючим Статутом Придніпровської державної академії фізичної культури і спорту визначено, що рішення про реорганізацію (злиття, приєднання, поділ, перетворення) чи ліквідацію Академії приймається Кабінетом Міністрів України у порядку, встановленому законодавством:

- при ліквідації Академії Міністерством освіти і науки України створюється ліквідаційна комісія, до складу якої входять представники Міністерства освіти і науки України, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері освіти і науки, та Академії. Порядок проведення ліквідації, а також строк для заявлення претензій кредиторами визначає Міністерство освіти і науки України;

-з моменту призначення ліквідаційної комісії до неї переходять повноваження щодо управління Академією. Ліквідаційна комісія складає ліквідаційний баланс і подає його Міністерство освіти і науки України. Кредитори та інші юридичні особи, які перебувають у договірних відносинах з Академією, що ліквідується, повідомляються про його ліквідацію у письмовій формі;

-при ліквідації чи реорганізації Академії вивільнюваним працівникам, особам, які навчаються в Академії, гарантується додержання їх прав та інтересів відповідно до законодавства. Академія вважається такою, що припинила свою діяльність, з дня внесення до державного реєстру запису про її припинення;

- у разі припинення діяльності Академії (у результаті її ліквідації, злиття, поділу, приєднання або перетворення) активи Академії передаються одній або кільком організаціям відповідного виду (бюджетним установам) або зараховуються до доходу бюджету.

Таким чином, відповідно до примітки 1 ст. 364 КК України ОСОБА_4 , будучи керівником та головою комісії з реорганізації Придніпровської державної академії фізичної культури і спорту, відповідаючи за загальне управління навчальним закладом, виконуючи організаційно-розпорядчі та адміністративно-господарські функції, станом на час вчинення злочину являвся службовою особою.

Також відповідно до примітки 1 ст. 364 КК України ОСОБА_7 , будучи комендантом навчального корпусу № 2 Придніпровської державної академії фізичної культури і спорту, матеріально відповідальною особою, відповідно до посадової інструкції виконуючи адміністративно-господарські функції, станом на час вчинення злочину являвся службовою особою.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 10.07.2024 Фондом державного майна України проведено аукціон № LLE001-UA-666, переможцем у якому визначено ФОП ОСОБА_8 (код ЄДРПОУ НОМЕР_1 ).

Предметом вказаного аукціону є право оренди нерухомого майна, що належить до державної власності (частина приміщення в цокольному приміщенні учбового корпусу № 2 - їдальня, загальною площею 152,3 кв. м, яка розташована за адресою: АДРЕСА_2 ).

У подальшому, 07.08.2024 між ФОП ОСОБА_8 , регіональним відділенням Фонду державного майна України по Дніпропетровській, Запорізькій та Кіровоградській областях () та балансоутримувачем приміщення - Придніпровською державною академією фізичної культури і спорту () укладено трьохсторонній договір оренди нерухомого майна № 12/7937-52200, що належить до державної власності, з метою оренди частини приміщення в цокольному приміщенні учбового корпусу № 2 - їдальні, загальною площею 152,3 кв. м, яка розташована за адресою: АДРЕСА_2 , для подальшого відкриття їдальні та реалізації продуктів харчування.

Згідно вказаного договору оренди щомісячна орендна плата, визначена за результатами проведення аукціону, становить 29 001,00 гривень, без податку на додану вартість. Розподіл орендної плати станом на дату укладення договору заначено у наступному співвідношенні: балансоутримувачу (Придніпровській державній академії фізичної культури і спорту) передбачено надходження 50 відсотків суми орендної плати, до державного бюджету - 50 відсотків суми орендної плати.

Так, приблизно в серпні 2024 року, точної дати досудовим розслідуванням не встановлено, у ОСОБА_4 , якому було достовірно відомо, що в цокольному приміщенні учбового корпусу № 2 - їдальні за адресою: АДРЕСА_2 , на підставі вказаного вище договору здійснює господарську діяльність ФОП ОСОБА_8 , виник злочинний умисел, направлений на одержання неправомірної вигоди для себе та третіх осіб.

Згідно вказаного злочинного умислу ОСОБА_4 , використовуючи своє службове становище та спільно з іншими службовими особами Академії мав висловити вимогу на адресу ФОП ОСОБА_8 щодо систематичного щомісячного надання неправомірної вигоди для безперешкодного здійснення господарської діяльності в приміщенні учбового корпусу № 2 - їдальні за адресою: АДРЕСА_2 , відповідно до умов укладеного договору.

Для реалізації свого злочинного плану, у невстановлений час та місці, приблизно у серпні 2024 року, ОСОБА_4 , усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, використовуючи своє службове становище, запропонував коменданту навчального корпусу № 2 Придніпровської державної академії фізичної культури і спорту ОСОБА_7 спільно вчинити вказане кримінальне правопорушення та довів до його відома зазначений вище злочинний умисел.

Погодившись на пропозицію ОСОБА_4 , діючи умисно, з корисливих мотивів та маючи на меті отримання додаткових джерел доходу, ОСОБА_7 вступив з ним у попередню змову про вчинення злочину.

Відповідно до обумовленого злочинного плану роль ОСОБА_7 полягала у висловленні на адресу ФОП ОСОБА_8 або її працівників вимоги щодо передачі йому щомісячно неправомірної вигоди готівкою в розмірі 25 000 гривень. При цьому ОСОБА_7 мав попередити вказаних осіб, що діє за вказівкою керівника Академії та у разі несплати грошових коштів буде здійснено знеструмлення приміщення, де здійснюється господарська діяльність ФОП ОСОБА_8 , та обмежено доступ до нього.

Після отримання неправомірної вигоди у вигляді готівкових грошових коштів ОСОБА_7 мав передавати їх ОСОБА_4 , залишаючи попередньо обумовлену частину отриманих коштів собі.

Надалі, будучи службовою особою та діючи за попередньою змовою з ОСОБА_4 , з корисливих мотивів та з метою особистого збагачення, ОСОБА_7 , у листопаді 2024 року, більш точної дати та часу не встановлено, перебуваючи в приміщенні учбового корпусу № 2 - їдальні за адресою: АДРЕСА_2 , зустрівся з представником ФОП ОСОБА_8 - ОСОБА_9 , та під час особистої розмови висловив йому вимогу щодо сплати грошових коштів у розмірі 25 000 гривень готівкою щомісячно за невчинення дій з перешкоджання здійсненню господарської діяльності.

При цьому ОСОБА_7 повідомив ОСОБА_9 , що вказана вимога про сплату грошових коштів висунута керівником Придніпровської державної академії фізичної культури і спорту ОСОБА_4 , а також що у разі відмови від сплати визначеної суми грошових коштів буде здійснено знеструмлення приміщення та обмежено доступ до нього.

Після цього ОСОБА_9 , усвідомлюючи протиправність вимоги ОСОБА_7 , звернувся до правоохоронних органів із заявою про вчинення злочину та в подальшому діяв під контролем працівників правоохоронних органів.

Надалі, продовжуючи виконання спільного злочинного умислу, будучи службовою особою та діючи за попередньою змовою з ОСОБА_4 , з корисливих мотивів та з метою особистого збагачення, 19.12.2024 об 11 год. 05 хв. за допомогою месенджера «WhatsApp» ОСОБА_7 зі свого мобільного номера телефону НОМЕР_2 зателефонував ОСОБА_9 та під час розмови в наполегливій формі повідомив, що грошові кошти у розмірі 25 000 гривень терміново потрібно передати йому у цей же день.

Того ж дня, 19.12.2024 о 13 год. 30 хв. під час зустрічі ОСОБА_7 та ОСОБА_9 у приміщенні за адресою: АДРЕСА_2, на вимогу ОСОБА_7 . ОСОБА_9 передав йому неправомірну вигоду у розмірі 25 000 гривень готівкою для подальшого безперешкодного здійснення господарської діяльності.

Після отримання неправомірної вигоди від ОСОБА_9 , діючи відповідно до спільного злочинного умислу, вказані грошові кошти ОСОБА_7 у невстановлений час та місці передав ОСОБА_4 , залишивши попередньо обумовлену частину отриманих коштів собі.

Продовжуючи виконання спільного злочинного умислу, будучи службовою особою та діючи за попередньою змовою з ОСОБА_4 , з корисливих мотивів та з метою особистого збагачення, 27.01.2025 приблизно о 13 год. 00 хв. за допомогою месенджеру «WhatsApp» ОСОБА_7 зі свого мобільного номеру телефону НОМЕР_2 зателефонував ОСОБА_9 стосовно щомісячного надання йому неправомірної вигоди, у завуальовані формі запитавши його про готовність передати обумовлену суму грошових коштів.

Далі, 28.01.2025 о 14 год. 20 хв., під час зустрічі ОСОБА_7 та ОСОБА_9 у приміщенні за адресою: АДРЕСА_2, на вимогу ОСОБА_7 . ОСОБА_9 передав йому неправомірну вигоду у розмірі 25 000 гривень готівкою для подальшого безперешкодного здійснення господарської діяльності.

Після отримання неправомірної вигоди від ОСОБА_9 , діючи відповідно до спільного злочинного умислу, вказані грошові кошти ОСОБА_7 у невстановлений час та місці передав ОСОБА_4 , залишивши попередньо обумовлену частину отриманих коштів собі.

Продовжуючи виконання спільного злочинного умислу, будучи службовою особою та діючи за попередньою змовою з ОСОБА_4 , з корисливих мотивів та з метою особистого збагачення, 10.02.2025 о 13 год. 37 хв. за допомогою месенджера «WhatsApp» ОСОБА_7 зі свого мобільного номера телефону НОМЕР_2 зателефонував ОСОБА_9 стосовно щомісячного надання йому неправомірної вигоди, та домовився з ним про зустріч на 11.02.2025.

Наступного дня, 11.02.2025 о 13 год. 52 хв. під час зустрічі ОСОБА_7 та ОСОБА_9 у приміщенні за адресою: АДРЕСА_2 , на попередньо висловлену вимогу ОСОБА_7 . ОСОБА_9 передав йому неправомірну вигоду у розмірі 25 000 гривень готівкою за невчинення дій з перешкоджання здійсненню господарської діяльності ФОП ОСОБА_8 .

Після отримання неправомірної вигоди від ОСОБА_9 , діючи відповідно до спільного злочинного умислу, вказані грошові кошти ОСОБА_7 у невстановлений час та місці передав ОСОБА_4 , залишивши попередньо обумовлену частину отриманих коштів собі.

Під час проведення санкціонованого обшуку за місцем проживання ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_1 , працівниками поліції 19.02.2025 виявлено та вилучено частину грошових коштів, наданих ОСОБА_9 як неправомірна вигода, у розмірі 21200 гривень.

Також під час проведення санкціонованого обшуку за місцем проживання ОСОБА_7 за адресою: АДРЕСА_3 , працівниками поліції 19.02.2025 виявлено та вилучено частину грошових коштів, наданих ОСОБА_9 як неправомірна вигода, у розмірі 1200 гривень.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя на вказаному етапі досудового розслідування не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів, визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі Нечипорук та Йонкало проти України від 21 квітня 2011 року термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (також рішення від 30 серпня 1990 р. у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» (Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom), п. 32, Series А, № 182).

Обґрунтованість повідомленої ОСОБА_4 підозри підтверджується зібраними в ході досудового розслідуваннями доказами у їх сукупності, зокрема: протоколом прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення (або таке, що готується) ОСОБА_9 від 20.11.2024;протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 25.11.2024, який пояснив, що він працює з 21.11.2024 у ФОП « ОСОБА_8 ». 07.08.2024 було укладено трьохсторонній договір між ФОП ОСОБА_8 , регіональним відділенням Фонду державного майна України по Дніпропетровській, Запорізькій та Кіровоградській областях та балансоутримувачем приміщення Придніпровською державною академією фізичної культури і спорту, з метою оренди приміщення для подальшого відкриття їдальні за адресою: АДРЕСА_2 . Сума орендної плати за коритсування приміщення, згідно договору оренди складає 29 000 гривень щомясячно. Так, в листопаді 2024 року, перебуваючи на об`єкті, в ході проведення ремонтних робіт, з незрозумілих причин було знеструмлено орендоване приміщення. З метою встановлення причини знеструмлення орендованого приміщення, ОСОБА_9 зустрівся з завідувачем матеріально - технічного забезпечення Придніпровської державної академії фізичної культури і спорту ОСОБА_7 , який під час приватної бесіди сказав: «Що по вказівці ректора ОСОБА_4 , необхідно через нього, передати 300 тисяч гривень за укладений договір та подальше ведення господарської діяльності в орендованому приміщенні». На що ОСОБА_9 останньому відповів, що вказана сума грошових коштів є «непід`ємна». Тоді ОСОБА_7 , сказав віддавати вказані гроші по 25 тисяч гривень кожного місяця, до десятого числа. В разі відмови від сплати вказаних грошових коштів, ОСОБА_7 пригрозив перешкоджаннями в здійсненні господарської діяльності, а саме знеструмити орендоване приміщення та обмежити до нього доступ; матеріалами, що надійшли від працівників УСР в Луганській області ДСР НПУ на виконання доручення слідчого, наданого в порядку ст. 40 КПК України; протоколом огляду, ідентифікації та вручення грошових коштів від 19.12.2024 заявнику ОСОБА_9 в сумі 25 000 гривень; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 23.12.2024, який пояснив, що 19.12.2024 об 13 год. 30 хв. за адресою: АДРЕСА_2 він зустрівся з ОСОБА_7 та передав останньому грошові кошти у розмірі 25 000 гривень, які раніше були ідентифіковані та надані йому працівниками поліції; протоколом огляду, ідентифікації та вручення грошових коштів від 28.01.2025 заявнику ОСОБА_9 в сумі 25 000 гривень; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 29.01.2025, який пояснив, що 28.01.2025 об 14 год. 20 хв. за адресою: АДРЕСА_2 він зустрівся з ОСОБА_7 та передав останньому грошові кошти у розмірі 25 000 гривень, які раніше були ідентифіковані та надані йому працівниками поліції; протоколом огляду, ідентифікації та вручення грошових коштів від 11.02.2025 заявнику ОСОБА_9 в сумі 25 000 гривень; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 19.02.2025, який пояснив, що 11.02.2025 об 13 год. 52 хв. за адресою: АДРЕСА_2 він зустрівся з ОСОБА_7 та передав останньому грошові кошти у розмірі 25 000 гривень, які раніше були ідентифіковані та надані йому працівниками поліції; результатами проведення негласних слідчих (розшукових) дій, передбачених ст. ст. 260, 269 КПК України відповідно до яких встановлені зв`язки осіб, причетних до вказаного кримінального правопорушення; протоколом обшуку від 19.02.2025 за місцем проживання ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_1 під час якого, серед іншого, виявлено та вилучено частину грошових коштів, отриманих в якості неправомірної вигоди у розмірі 21 200 гривень; протоколом обшуку від 19.02.2025 за місцем проживання ОСОБА_7 за адресою: АДРЕСА_3 під час якого, серед іншого, виявлено та вилучено частину грошових коштів, отриманих в якості неправомірної вигоди у розмірі 1 200 гривень; сукупністю інших даних та доказів, отриманих під час досудового розслідування у кримінальному провадженні.

Виходячи з наявних в матеріалах даних, слідчий суддя дійшов висновку про обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

При цьому, докази на вказаній стадії кримінального процесу на їх допустимість відповідно до ст. 89 КПК України слідчим суддею не оцінюються.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваної, слідчий суддя враховує вимоги п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Згідно з п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім, ніж до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Вирішуючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує тяжкість покарання, особу підозрюваного, його вік, сімейний та майновий стан, та доходить висновку, що докази та обставини, на які посилається слідчий у клопотанні, дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний, перебуваючи на волі, усвідомлюючи тяжкість вчиненого злочину та реальність покарання, може переховуватися від органів досудового розслідування або суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків, експертів, спеціалістів у кримінальному провадженні.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування підозрюваному ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

- переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду: перебуваючи на волі ОСОБА_4 , усвідомлюючи тяжкість та невідворотність покарання за вчинення тяжкого злочину, може планувати втечу з метою уникнення кримінальної відповідальності та переховування від органів досудового розслідування та суду;

- ризик незаконно впливати на свідків, експерта у цьому кримінальному провадженні: При встановленні наявності ризику впливу на свідків та потерпілих, слід враховувати встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, а саме: спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (ч.ч. 1, 2 ст. 23, ст. 224 КПК України).

При цьому, суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому ст. 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (ч. 4 ст. 95 КПК України).

За таких обставин ризик впливу на свідків, експертів, спеціалістів існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й продовжує існувати на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Крім того, під час досудового розслідування наразі встановлюються інші особи, яким можуть бути відомі обставини, що підлягають доказуванню під час кримінального провадження.

Разом з тим, слідчий суддя вважає ризики, передбачені 2, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, слідчим у клопотанні та прокурором у судовому засіданні не доведені.

Фактичні обставини злочинів, інкримінованих підозрюваному свідчать про наявність конкретного суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості та кореспондуються з визначеними КПК України конкретними підставами і метою запобіжного заходу.

Проте, слідчий суддя вважає, що клопотання органу досудового розслідування та додані до нього матеріали не містять достатніх даних, які б вказували на безумовну необхідність обрання підозрюваному такої міри запобіжного заходу як тримання під вартою.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 ЦПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Слідчим належно не мотивовано, а прокурором під час розгляду клопотання не доведено чому інший запобіжний захід не може забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

Відтак, приймаючи до уваги наявні дані про фактичні обставини провадження, особу підозрюваного, не судимість останнього та постійне його місце проживання, а також позитивну характеристику, враховуючи, що сама по собі ступінь тяжкості злочину, що інкримінується особі, не може бути безумовною підставою для обрання їй запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя вважає, що клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є необґрунтованим та задоволенню не підлягає.

При цьому, з метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, встановлених судом, слідчий суддя вважає за доцільне застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, що полягає в забороні підозрюваному з 21 год. 00 хв. по 07 год. 00 хв. наступної доби залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 , за виключенням необхідності отримання медичної допомоги та / або необхідності забезпечення особистої безпеки у період дії воєнного стану, шляхом перебування у захисних спорудах (бомбосховищах) на випадок оголошення повітряної тривоги, строком до 23.04.2025 року.

Крім того, застосовуючи до підозрюваної запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, з метою забезпечення процесуальної поведінки підозрюваного, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на нього додаткові обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме: прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою; не відлучатись із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну; утримуватись від спілкування з свідками у даному кримінальному провадженні.

Питання щодо доведеності вини ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення та правильність кваліфікації його дій, слідчим суддею при розгляді клопотання не вирішувались, оскільки підлягають дослідженню при проведенні досудового розслідування та під час розгляду справи по суті.

Керуючись ст. 177, 178, 183, 193, 194, 196, 205, 309 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання - відмовити.

Застосувати у кримінальному провадженні № 0002384 від 20.11.2024, відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, що полягає в забороні підозрюваному з 21 год. 00 хв. по 07 год. 00 хв. наступної доби залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 , за виключенням необхідності отримання медичної допомоги та / або необхідності забезпечення особистої безпеки у період дії воєнного стану, шляхом перебування у захисних спорудах (бомбосховищах) на випадок оголошення повітряної тривоги, строком до 23.04.2025 року.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такі обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:

- прибувати до слідчого, прокурора, суду за першою вимогою;

- не відлучатись із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

- утримуватись від спілкування з свідками у даному кримінальному провадженні;

Визначити строк дії ухвали - до 23.04.2025 року.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвалу в частині застосування домашнього арешту щодо підозрюваного направити для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого, прокурора у кримінальному провадженні.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1