Справа № 405/5960/24
провадження № 1-кс/405/2521/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03.09.2024 м. Кропивницький

Слідчий суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , з участю слідчого ОСОБА_3 , підозрюваних ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , їх захисника адвоката ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого в ОВС слідчого відділу УСБУ в Кіровоградській області ОСОБА_7 у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені 25.07.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000091, за підозрою ОСОБА_4 та ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 111 КК України, про арешт майна -

ВСТАНОВИВ:

28.08.2024 до Ленінського районного суду м. Кіровограда від старшого слідчого в ОВС слідчого відділу УСБУ в Кіровоградській області ОСОБА_7 надійшло клопотання про арешт майна, яке вилучене 26.08.2024 в ході проведення огляду місця події АДРЕСА_1 .

В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що 26.08.2024, старшим слідчим в ОВС слідчого відділу УСБУ в Кіровоградській області ОСОБА_7 з метою відшукання документів, речей, предметів, які самостійно або в сукупності з іншими доказами можуть мати суттєве значення для з`ясування обставин кримінального правопорушення, з метою виявлення і фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, було проведено огляд місця події в м. Кропивницький, перегон Кропивницький-Канатове 291 кілометр, пікет 8, було вилучено: пластикову пляшку із залишками та запахом бензину; мобільний телефон HONOR 8S, модель KSA-LX9, IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 з сім-картою НОМЕР_3 в ньому; мобільний телефон TECNO SPARK 10C, модель TECNO, IMEI1: НОМЕР_4 , IMEI2: НОМЕР_5 з сім-картою НОМЕР_6 в ньому; банківську картку «А-Банк» з номером НОМЕР_7 ; банківську картку «А-Банк» з номером НОМЕР_8 ; банківську картку «А-Банк» з номером НОМЕР_9 .

Вказані речі, постановою від 27.08.2024, визнано речовими доказами так, як вони мають суттєве значення для проведення досудового розслідування.

Вилучені речі мають суттєве значення для об`єктивного, повного і всебічного проведення досудового розслідування, встановлення обставин вчинення кримінального правопорушення та мати доказове значення для доведеності вини осіб, причетних до вчинення вказаного кримінального правопорушення.

Названі в клопотанні речі, банківські картки, мобільні телефони, являються речовим доказами у кримінальному провадженні, оскільки містять на собі докази фактів та обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

З метою збереження, запобігання можливості приховування майна, його пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, передачі, відчуження на вказані речові докази, а саме вилучені у встановленому кримінальним процесуальним кодексом порядку речі необхідно накласти арешт.

Слідчий в судовому засіданні клопотання про арешт майна на вилучені речі 26.08.2024 в ході проведення огляду підтримав за обставин, які в ньому викладені, просив врахувати, що була допущена технічна помилка у резолютивній частині клопотання, а саме не вписана пляшка з бензином, яка була вилучена в ході проведення огляду.

Захисник в судовому засіданні просив відмовити в задоволенні клопотання про накладення арешту на майно, яке було вилучено 26.08.2024 в ході проведення огляду місця події, оскільки вилучені речі належать на праві власності підозрюваним, яке є непорушним.

Підозрюваний ОСОБА_4 погодився з думкою захисника та додав, що він проти накладення арешту на мобільні телефони, вилучені під час проведення огляду, оскільки на телефоні є докази, завдяки яким він зможе довести в суді свою невинуватість, з даних підстав просив не накладати арешт на вилучене майно під час огляду.

Підозрюваний ОСОБА_5 в судовому засіданні не заперечував проти накладення арешту, додатково зазначив, що на мобільному телефоні, вилученому під час огляду, містяться фотознімки та робочі нотатки, доказів щодо невинуватості в них немає.

Заслухавши слідчого, підозрюваних та їх захисника, повно та всебічно дослідивши клопотання та надані до нього матеріали, включаючи витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань, у рамках якого було подане клопотання, дійшов до наступних висновків.

Встановлено, що слідчими слідчого відділу Управління Служби безпеки України в Кіровоградській області здійснюється досудове у кримінальному провадженні, відомості про які внесені 25.07.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0000091 за підозрою ОСОБА_4 та ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених за ч.2 ст.28 ч.2 ст.111 КК України, за фактом того, що 26.08.2024 приблизно о 15 год. 50 хв. громадяни України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , діючи за попередньою змовою групою осіб, на виконання завдання невстановлених представників спецслужб Російської Федерації, перебуваючи за адресою: м. Кропивницький, перегон Кропивницький-Канатове 291 км, пікет 8, здійснили підпал двох релейних шаф сигнальної установки АТ «Укрзалізниця», безпосередньо після чого були затримані співробітниками УСБУ в Кіровоградській області в порядку ст. 208 КПК України.

26.08.2024, в ході проведення огляду місця події в м. Кропивницький, перегон Кропивницький-Канатове 291 кілометр, пікет 8, було вилучено: пластикову пляшку із залишками та запахом бензину; мобільний телефон HONOR 8S, модель KSA-LX9, IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 з сім-картою НОМЕР_3 в ньому; мобільний телефон TECNO SPARK 10C, модель TECNO, IMEI1: НОМЕР_4 , IMEI2: НОМЕР_5 з сім-картою НОМЕР_6 в ньому; банківську картку «А-Банк» з номером НОМЕР_7 ; банківську картку «А-Банк» з номером НОМЕР_8 ; банківську картку «А-Банк» з номером НОМЕР_9 .

27.08.2024 ОСОБА_4 та ОСОБА_5 вручене письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.28 ч.2 ст.111 КК України.

Відповідно до ч.1 ст.41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності, право власності є непорушним (ч.3 ст.41 Конституції України).

Статтею 2 КПК України передбачено, що завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження.

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до п. п. 1, 3 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилучене майно може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберігали на собі його сліди, а також є предметом кримінального правопорушення.

Судом встановлено та слідчим доведено, що є сукупність підстав та розумних підозр вважати, що вилучені під час обшуку речі, документи, могли використовуватись для вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди та можуть бути використані в якості доказів у кримінальному провадженні.

Згідно із п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Клопотання про арешт майна слідчим обґрунтовано тим, що тимчасово вилучені речі, які перелічені вище, є речовим доказом, що відповідають вимогам ст. 98 КПК України.

Матеріалами клопотання доведено, що вчинено кримінальне правопорушення, зазначені у клопотанні речі, відповідають критеріям, що передбачені ст.98 КПК України, можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, зокрема, про зв`язки між особами, причетними до вчинення злочину, а незастосування арешту майна може призвести до його втрати, пошкодження або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Окрім цього, вилучені в ході огляду мобільні телефони, які належать підозрюваним, які, об`єктивно могли видалити листування, фотознімки, контакти, або іншу інформацію, яка має значення для кримінального провадження, а тому, для розкриття змісту інформації та відомостей, що у них можуть міститись, в тому числі, й видаленої, що може бути реалізовано шляхом проведення його огляду за участю спеціаліста, застосування спеціального обладнання та/або програмного забезпечення та проведення експертного дослідження, існує необхідність у накладенні на них арешту.

За практикою Європейського суду з прав людини розумна підозра у вчиненні кримінального правопорушення, про яку йдеться у статті 5 (підпункт «с» пункту 1) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин. Також ЄСПЛ у своїй практиці неодноразово зазначав, що факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення.

Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення, відповідно обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Термін «обґрунтована підозра», згідно практики ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011 року, означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа про яку йдеться мова, могла вчинити правопорушення.

Для цілей повідомлення особі про підозру стандарт «достатніх підстав (доказів)» передбачає наявність доказів, які лише об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним кримінальним правопорушенням (демонструють причетність до його вчинення) і є достатніми, щоб виправдати подальше розслідування для висунення обвинувачення або спростування такої підозри (рішення ЄСПЛ у справах «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28.10.1994 та «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990).

У п. 48 рішення «Чеботарь проти Молдови» № 35615/06 від 13.11.07 року ЄСПЛ зазначив: «Суд повторює, що для того, щоб арешт по обґрунтованій підозрі був виправданий у відповідності з статтею 5 & 1 (с), поліція не зобов`язана мати докази, достатні для пред`явлення обвинувачення, ні в момент арешту ні під час перебування заявника під вартою. Також не обов`язково, щоб затриманій особі були, по кінцевому рахунку, пред`явлені обвинувачення, або щоб ця особа була піддана суду. Метою попереднього тримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозру, яка є підставою для затримання».

Надані слідчим докази, а саме: відповідь на доручення слідчого від 26.07.2024 № 1125/нт, відповідь на доручення слідчого від 13.08.2024 № 1249/нт, відповідь на доручення слідчого від 23.08.2024, протокол огляду місця події 26.08.2024, протокол затримання ОСОБА_5 від 26.08.2024, протокол затримання ОСОБА_4 від 27.08.2024, свідчать про обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_4 та ОСОБА_5 підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.28 ч.2 ст.111 КК України.

З урахуванням доведеності слідчим правової підстави арешту майна, можливості використання зазначеного майна, окрім виключеного за вказаного вище обґрунтування, як доказу у кримінальному провадженні, розумності та співрозмірності обмеження права власності завданням кримінального провадження, враховуючи наявність достатніх підстав вважати, що відомості щодо обставин вчинення кримінального правопорушення, що можуть міститися на вилучених речах та документи, які можуть мати доказове значення та стосуватися обставин вчинення злочину та з урахуванням того, що наявні достатні підстави вважати, що вилучені речі та документи могли використовуватися під час вчинення злочину, з огляду на відповідність цього майна критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, слідчий суддя дійшов висновку про обґрунтованість доводів сторони обвинувачення щодо необхідності у накладенні арешту на вказане в клопотанні майно та задоволення клопотання слідчого.

Керуючись ст.ст. 98, 131, 132, 167, 168, 170-175, 309, 395 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого в ОВС слідчого відділу УСБУ в Кіровоградській області ОСОБА_7 про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно 26.08.2024 під час огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: пластикову пляшку із залишками бензину; мобільний телефон HONOR 8S, модель KSA-LX9, IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 з сім-картою НОМЕР_3 в ньому; мобільний телефон TECNO SPARK 10C, модель TECNO, IMEI1: НОМЕР_4 , IMEI2: НОМЕР_5 з сім-картою НОМЕР_6 в ньому; банківську картку «А-Банк» з номером НОМЕР_7 ; банківську картку «А-Банк» з номером НОМЕР_8 ; банківську картку «А-Банк» з номером НОМЕР_9 , із забороною у користуванні та розпорядженні цим майном.

Копію ухвали суду негайно після її постановлення надати слідчому, захиснику та надіслати підозрюваним.

Відповідно до ст. 175 КПК України, ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Роз`яснити, що згідно ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. А особою, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_8