Номер провадження 1-в/754/450/24
Справа № 754/9505/22
У Х В А Л А

Іменем України

04 листопада 2024 року Деснянський районний суд м. Києва

в складі :

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві в приміщенні суду подання Деснянського районного відділу філії Державної установи «Центр пробації» у м. Києві та Київській області про приведення судового рішення у відповідність до Закону України від 18.07.2024 № 3886-ІХ стосовно засудженої:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки с. Войково, Згурівського р-ну, Київської обл., громадянки України, з середньою освітою, офіційно не працевлаштована, незаміжня, яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 ,

в с т а н о в и в :

Деснянський РВ філії ДУ «Центр пробації» у м. Києві та Київській області звернувся до суду з поданням про приведення судового рішення у відповідність до Закону України від 18.07.2024 № 3886-ІХ «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів» стосовно засудженої ОСОБА_4 .

Подання мотивують тим, що на обліку Деснянського районного відділу філії Державної установи «Центр пробації» в м. Києві та Київській області з 26.01.2023 перебуває ОСОБА_4 , яку вироком Деснянського районного суду м. Києва від 21.10.2022, засуджено за ст. 185 ч. 1 КК України та призначено покарання у виді громадських робіт на строк 80 (вісімдесят) годин.

Зі змісту вироку вбачається, що ОСОБА_4 17.01.2022 вчинила таємне викрадення чужого майна (крадіжка), тобто кримінальне правопорушення, передбачене ст. 185 ч. 1 КК України, завдавши потерпілій ОСОБА_5 матеріального збитку на загальну суму 550 грн. 00 коп.

В зв`язку з тим, що сума завданої шкоди не перевищує суму двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян на час скоєння злочину та підпадає під кваліфікацію статті 51 КУпАП, просять привести судове рішення у відповідність до законодавства та звільнити ОСОБА_4 від призначеного судом покарання на підставі ст. 74 ч.2 КК України.

Представник органу з питань пробації та засуджена ОСОБА_4 у судове засідання не з`явились, хоча належним чином були повідомлені про дату, час і місце розгляду подання, про причини неявки суд не повідомили. Клопотань про відкладення судового засідання не направляли.

Згідно ст. 539 ч. 5 КПК України, неприбуття в судове засідання осіб, які були належним чином повідомлені про місце та час розгляду клопотання (подання), не перешкоджає проведенню судового розгляду, а тому суд вважає за можливе розглянути подання у відсутність представника органу з питань пробації та засудженої, які не прибули у судове засідання на підставі наявних в поданні доказів.

Прокурор у судовому засіданні не заперечувала з приводу задоволення подання.

Вислухавши думку прокурора, дослідивши подання, матеріали особової справи стосовно ОСОБА_4 , суд приходить до висновку про задоволення подання виходячи з наступного.

Так, 09.08.2024 набув чинності Закон України № 3886-ІХ «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів» (далі - Закон України №3886-ІХ від 18.07.2024).

Закон України №3886-ІХ від 18.07.2024, яким внесені зміни до ст. 51 КУпАП, є законом про кримінальну відповідальність, що скасовує кримінальну протиправність у значенні ст. 5 КК України для тих діянь, які до набрання цим Законом чинності вважалися кримінальним правопорушенням, однак після набрання ним чинності підпадають під ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 51 КУпАП.

Зміни, внесені Законом № 3886?IX від 18.07.2024, мають зворотну дію в часі.

Законом України №3886-ІХ від 18.07.2024 ст.51 Кодексу України про адміністративні правопорушення викладено у новій редакції та адміністративна відповідальність за вказаною статтею настає за дрібне викрадення чужого майна шляхом крадіжки, шахрайства, привласнення чи розтрати, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення становить до двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

У ході з`ясування, чи перевищує вартість викраденого розмір, визначений ст. 51 КУпАП, має братися до уваги розмір неоподатковуваного мінімуму доходів громадян, установлений на час вчинення правопорушення, з урахуванням положень п. 5 підрозд. 1 розд. ХХ та підпункту 169.1.1 п. 169.1 ст. 169 розд. IV Податкового кодексу України.

Питання, що виникають у кримінальних провадженнях у зв`язку з набуттям чинності Законом № 3886?IX, вирішуються судами за правилами, передбаченими для випадків, коли втратив чинність закон, яким установлювалася кримінальна протиправність діяння.

Такого висновку дійшла об`єднана палата Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду за результатами розгляду справи ЄУНСС:278/1566/21.

Відповідно до пункту 5 підрозділу 1 розділу ХХ «Перехідні положення» Податкового кодексу України, для норм адміністративного та кримінального законодавства в частині кваліфікації адміністративних або кримінальних правопорушень сума неоподатковуваного мінімуму встановлюється на рівні податкової соціальної пільги.

Податкова соціальна пільга визначається у розмірі, що дорівнює 50 відсоткам розміру прожиткового мінімуму для працездатної особи (у розрахунку на місяць), встановленому законом на 1 січня звітного податкового року, - для будь-якого платника податку (підпункт 169.1.1 пункту 169.1 статті 169 розділу IV Податкового кодексу України).

Два неоподатковуваних мінімуми доходів громадян дорівнюють 100 відсоткам розміру прожиткового мінімуму для працездатної особи, встановленому законом на 1 січня звітного року.

Станом на день вчинення правопорушення - 17.01.2022, прожитковий мінімум для працездатних осіб становив 2 481 грн., а 50 відсотків від його розміру становили 1 240 грн. 50 коп. (2 481 грн.:100% х 50% = 1 240 грн. 50 коп.), відтак кримінальна відповідальність у 2022 році передбачена за вчинення крадіжки чужого майна, вартість якого становить більше 2 481 грн.

Вироком Деснянського районного суду міста Києва від 21.10.2022, ОСОБА_4 засуджена за ст. 185 ч. 1 КК України за таємне викрадення чужого майна, яке мало місце 17.01.2022 на суму 550 грн., що станом на день вчинення правопорушення складає суму менше двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян (2 481 грн.).

Таким чином діяння, передбачене ст. 185 ч. 1 КК України за вчинення якого засуджено ОСОБА_4 вироком Деснянського районного суду міста Києва від 21.10.2022 на суму 550 грн. 00 коп., що станом на день вчинення правопорушення складає суму менше двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян (2 481 грн.).

Таким чином, діяння, передбачене ст. 185 ч. 1 КК України за вчинення якого засуджено ОСОБА_4 вироком Деснянського районного суду міста Києва від 21.10.2022 наразі не може вважатися кримінально караним правопорушенням, оскільки вартість майна, за крадіжку якого останній засуджений, не перевищує граничної вартості майна, за викрадення якого наразі передбачено саме кримінальну відповідальність - два неоподатковуваних мінімуми доходів громадян.

Положенням ст. 74 ч.2 КК України передбачено, що особа, засуджена за діяння, караність якого законом усунена, підлягає негайному звільненню від призначеного судом покарання.

Враховуючи, що ОСОБА_4 є засудженою за діяння, кримінальна караність якого усунута, останню належить звільнити від призначеного судом покарання за ст. 185 ч. 1 КК України відповідно до ст. 74 ч. 2 КК України.

За викладених обставин клопотання органу з питань пробації підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 74 КК України, ст. 537, 539 КПК України, суд -

у х в а л и в :

подання Деснянського районного відділу філії Державної установи «Центр пробації» у м. Києві та Київській області - задовольнити.

ОСОБА_4 звільнити від призначеного їй покарання за вироком Деснянського районного суду м. Києва від 21 жовтня 2022 року на підставі ст. 74 ч. 2 КК України, у зв`язку з усуненням карності діяння.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Деснянський районний суд м. Києва протягом семи днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подачу апеляційної скарги за відсутності такої скарги, а при оскарженні ухвали - після постановлення ухвали апеляційним судом.

Суддя : ОСОБА_1