справа № 439/1977/24
провадження №1-кс/439/321/24
У Х В А Л А

19 вересня 2024 року м. Броди

Слідчий суддя Бродівського районного суду Львівської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , прокурора Львівської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони ОСОБА_3 , захисника адвоката ОСОБА_4 , підозрюваного: ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання заступника начальника СВ Відділення поліції № 1 Золочівського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою без визначення розміру застави до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Броди, Львівської області, громадянин України, із середньою освітою, військовослужбовець військової частини НОМЕР_1 , не одружений, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , несудимий, який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 5 статті 407 КК України,

в с т а н о в и в:

19 вересня 2024 року до слідчого судді Бродівського районного суду Львівської області надійшло клопотання слідчого, яке погоджене із прокурором, у якому слідчий просить застосувати запобіжний захід у виді тримання під вартою без визначення розміру застави строком на шістдесят днів щодо підозрюваного ОСОБА_5 .

Клопотання мотивує тим, що Слідчим відділом Відділення поліції № 1 Золочівського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, яке внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000399 від 26 березня 2024 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 407 КК України щодо ОСОБА_5 , який підозрюється у самовільному залишенні військової частини НОМЕР_1 , тривалістю понад три доби, в умовах воєнного стану.

В клопотанні зазначається, що у період з 04 грудня 2023 року по 24 червня 2024, солдат ОСОБА_5 проводив час на власний розсуд за місце свого проживання, обов`язки військової служби не виконував, свою належність до Збройних Сил України, а також той факт, що він незаконно перебував за межами місця служби приховував. Вважає, що досудовим розслідуванням зібрано достатньо доказів, які дають підстави обґрунтовано підозрювати ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.407 КК України.

В клопотанні зазначаються ризики передбачені п.п. 1,3,4,5 ч. 1 ст. 177 КПК України а також мету обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного - необхідність запобігання ризикам, передбаченим частиною 1 статті 177 Кримінального процесуального кодексу України, а саме:

-ризик, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду;

-ризик, що підозрюваний може незаконно впливати на свідків та експертів у кримінальному провадженні;

- перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, наприклад ігнорувати повістки слідчого, прокурора, слідчого судді/суду для проведення слідчих дій.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав. Додатково пояснив, що на сьогодні існує обґрунтована підозра у вчиненні підозрюваним інкримінованого йому кримінального правопорушення, яке належать до категорії тяжких злочинів та за яке передбачено покарання до 10 років позбавлення волі. Обґрунтованість підозри, на думку прокурора, стверджується зібраними по справі доказами та повністю відповідає вимогам Європейського суду з прав людини щодо поняття «обґрунтованості» та «розумності». Вважає, що в діях підозрюваного наявні ризики, передбаченіст.177 КПК України для застосування вказаного виду запобіжного заходу. Вказує, що жоден інший більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Підозрюваний в судовому засіданні з доводами прокурора не погодився, вказав що він бажає повернутися на службу, наразі здійснює догляд за своєю бабусею, яка за станом здоров`я потребує стороннього догляду. Крім того вказує, що мети переховуватися у нього не має, оскільки він сам з`явився до правоохоронних органів з повинною.

Захисник у судовому засіданні наголосив, що вважає запропонований прокурором запобіжний захід надто суворим, вказує, що прокурором не доведені ризики на які він покликається. Стверджує, що достатнім для запобігання ризикам, визначеним частиною 1 статті 177 Кримінального процесуального кодексу України, буде запобіжний захід у виді особистого зобов`язання чи будь-який інший запобіжний захід не пов`язаний з позбавленням волі.

Дослідивши клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, заслухавши думку учасників кримінального провадження, оцінивши докази у їх сукупності, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає до задоволення частково з таких підстав.

Відповідно до ч.1ст.183КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Згідно частини 8 статті 176 КПК України Під час дії воєнного стану до військовослужбовців, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 402-405, 407, 408, 429 Кримінального кодексу України, застосовується виключно запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті.

Згідно з ч.1 ст.177КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно з ч.2ст.177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до матеріалів клопотання 26.03.2024 року до Єдиного реєстру досудового розслідування внесено кримінальне провадження № 0000399 за ч. 5 ст. 407 КК України.

16.09.2024 року підозрюваному ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України.

На виконання вимог ч.1ст.194КПК України судом встановлено, що надані сторонами кримінального провадження докази свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України.

Зокрема, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 407 КК України, підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме:

- повідомлення військової частини НОМЕР_1 про вчинення кримінального правопорушення від 02.03.2024 №2832;

- матеріали службового розслідування від 19 грудня 2023 року, проведеного у військовій частині НОМЕР_1 за фактом самовільного залишення військової частини ОСОБА_5 ;

- протоколами допитів свідків ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_10 іншими матеріалами кримінального провадження в їх сукупності.

Оцінюючи наведені прокурором в судовому засіданні ризики, передбачені ст.177 КПК України, суд вважає, що обґрунтовано доведеним є наявність в діях підозрюваного ризиків передбачених ст.177 КПК України: може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, вчинити інші кримінальні правопорушення та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Крім того,суд вважає за необхідне зазначити про таке. Відповідно до рекомендацій, наданих Верховним Судом у Листі від 03 березня 2022року №1/0/2-22 «Щодо окремих питань здійснення кримінального провадження в умовах воєнного стану», запровадження воєнного стану та збройна агресія щодо України самі пособі є ризиками, які мають враховувати суди при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу. Зазначена позиція попередньо була висловлена і Радою суддів України в рекомендаціях щодо роботи судів в умовах воєнного стану, оприлюднених 02 березня 2022 року. А тому надані рекомендації слідчий суддя також враховує при вирішенні даної справи.

Таким чином, слідчим суддею встановлено, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчинені тяжкого злочину, передбаченого ч.5 ст.407 КК України, про що свідчать зібрані докази за результатами здійснення досудового розслідування.

Метою застосування запобіжного заходу відносно підозрюваного ОСОБА_5 є забезпечення виконання покладених на підозрюваного процесуальних обов`язків.

Підставою для застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_5 є наявність ризиків, передбачених пунктом 1 частини 1 статті 177 Кримінального процесуального кодексу України. А саме: ризик, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та впливати на свідків кримінального провадження, оскільки ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину. Відтак, у випадку визнання винним ОСОБА_5 у скоєнні даного злочину, йому загрожує покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років.

Також слідчий суддя зважає на те, що у кримінальному провадженні свідки залишаються недопитаними судом. Відтак, намагаючись уникнути можливого покарання, слідчий суддя вважає, що є обґрунтовані підстави вважати, що підозрюваний може незаконно впливати (чинити тиск) на свідків, які ще судом не допитані на стадії судового провадження. Такі дії підозрюваний може вчиняти власними діями, так за допомогою третіх осіб.

За таких обставин, суд, враховуючі доводи прокурора, вважає обґрунтованим наявність ризиків, передбачених пунктами 1 та 3 частини 1 статті 177 Кримінального процесуального кодексу України.

Окрім цього, суд, враховуючи частину 8 статті 176 Кримінального процесуального кодексу України, приходить до переконання щодо обрання підозрюваному такого виду запобіжного заходу, як тримання під вартою

Слідчим суддею встановлено, що вік та стан здоров`я підозрюваного дозволяють застосування до такого запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

При вирішенні питання щодо застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, слідчий суддя приходить до висновку про неможливість жодного із більш м`яких запобіжних заходів забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, оскільки ОСОБА_5 не має джерела постійного доходу (не має постійного місця роботи). Застосування запобіжного заходу, який є найбільш суворим видом (тримання під вартою), враховуючи обставини справи, на даному етапі, є виправданим.

Обставин, передбачених частиною 2 статті 183 Кримінального процесуального кодексу України, які є перешкодою для застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, не має.

Обираючи запобіжний захід у виді тримання під вартою та не змінюючи його на менш суворий, слідчий суддя вважає, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Відтак, наявні усі підстави для задоволення клопотання слідчого та застосування запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_5 у виді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування.

Застосовуючи до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою суд вважає за необхідне визначити відповідно до п.2 ч.5 ст.182 КПК України підозрюваному відповідний розмір застави.

При визначенні розміру застави слідчий суддя враховує положення ч.4 ст.182 КПК України, а також відповідні висновки ЄСПЛ, надані при розгляді справи «Істоміна проти України».

Так, у рішенні від 13.01.2022 у справі «Істоміна проти України» ЄСПЛ зауважив, що відповідно до ч.4 ст.182 КПК слідчий суддя визначає розмір застави «з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст.177 цього кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього». Далі Суд зазначив, що застава має на меті не гарантування відшкодування шкоди, завданої у справі, а передусім забезпечення явки особи в судове засідання. Тому розмір застави повинен оцінюватися залежно від особи, про яку йдеться, з урахуванням її матеріального стану та інших релевантних критеріїв, що свідчать на користь чи проти явки особи до суду. В ЄСПЛ наголосили, що суд повинен так само обережно й ретельно розглядати питання про застосування застави, як і вирішувати, чи є необхідним продовження тримання особи під вартою. Сума шкоди може бути одним з факторів, що виправдовує вищий розмір застави, але лише в поєднанні з іншими критеріями серйозністю злочину, ризику втечі та ін.

Враховуючи обставини справи та тяжкість правопорушення, в якому підозрюється ОСОБА_5 , слідчий суддя вважає за доцільне визначити розмір застави у розмірі двадцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 58400 грн.

На переконання слідчого судді, внесення застави саме у такому розмірі дасть змогу гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Враховуючи наведене, слідчий суддя керуючись статтями 177, 181-182, 183, 184, 193, 194, 196, 197 Кримінального процесуального кодексу України,

у х в а л и в :

Клопотання заступника начальника Слідчого відділення Відділення поліції № 1 Золочівського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції у Львівській області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , запобіжний захід у виді тримання під вартою в ДУ «Львівська установа виконання покарань № 19»

Строк дії ухвали встановити починаючи з моменту проголошення ухвали 19 вересня 2024 року до 16 листопада 2024 включно.

На підставі частини 3 статті 183 Кримінального процесуального кодексу України визначити підозрюваному ОСОБА_5 заставу у розмірі двадцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 58 400 грн. (п`ятдесят вісім тисяч чотириста гривень).

Сплата застави проводиться на рахунок:

одержувач: Територіальне управління державної судової адміністрації України у Львівській області

IBAN: UA 0000757

Банк одержувача: Державна казначейська служба України, м. Київ,

Призначення платежу застава за ОСОБА_5 .

У випадку внесення вказаного розміру застави на відповідний рахунок ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , звільняється з-під варти в порядку визначеному ч. 4 ст. 202 КПК України.

У разі внесення застави покласти на підозрюваного: ОСОБА_5 наступні обов`язки, а саме:

-прибувати за кожною вимогою до суду та органів досудового розслідування;

-не відлучатись із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

-здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

-утримуватись від спілкування із свідками та іншими учасниками кримінального провадження.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Роз`яснити підозрюваній особі наслідки невиконання вказаних обов`язків, а саме: у разі, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, без поважних причин, не повідомив про причину своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується в порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.

Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1