ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Справа № 646/4024/24 (1-кс/646/1696/24) Головуючий суддя І інстанції ОСОБА_1
Провадження № 11-сс/818/738/24 Суддя доповідач ОСОБА_2
Категорія: стосовно невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 липня 2024 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Харківського апеляційного суду у складі:

головуючого ОСОБА_2

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4

секретаря судового засідання ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу представника ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Червонозаводського районного суду м. Харкова від 11 червня 2024 року, -

УСТАНОВИЛА:

Оскаржуваною ухвалою постановлено відмовити у задоволенні скарги представника ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_7 на бездіяльність прокурора уповноваженої особи Харківської обласної прокуратури щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за його заявою від 25.03.2024 року.

В обґрунтування прийнятого рішення слідчим суддею зазначено, що під час розгляду названої скарги встановлено, що уповноважені особи Харківської обласної прокуратури при повторному зверненні ОСОБА_7 (02.05.2024) щодо розгляду його заяви від 25.03.2024, дотримались вимог чинного законодавства України: зареєстрували заяву, перевірили її та встановили факт відсутності обставин, які б свідчили про вчинення кримінального правопорушення, зазначеного представником заявника.

В апеляційній скарзі представник ОСОБА_6 адвокат ОСОБА_7 просить ухвалу слідчого судді скасувати та задовольнити подану ним скаргу.

В обґрунтування своєї вимоги зазначає ст..214 КПК містить імперативну норму щодо необхідності внесення в ЄДРД усіх поданих заяв, проте слідчий суддя на вказану норму не звернув уваги, а відтак прийняв незаконне рішення.

Учасники справи були повідомлені належним чином про час та місце розгляду апеляційної скарги, до суду апеляційної інстанції не прибули.

Враховуючи вимоги ч. 4 ст. 405, ч.2 ст. 422 КПК України, колегія суддів вважає за можливим проведення апеляційного перегляду ухвали слідчого судді за відсутності апелянта.

На підставі ч.4 ст.107 КПК України, у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

За таких обставин колегія суддів дійшла висновку про можливість проведення розгляду без участі сторін та без фіксування судового засідання технічними засобами.

Заслухавши доповідь судді, перевіривши матеріали провадження, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що вона не підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Згідно вимог ст. 214 КПК України слідчий проводить досудове розслідування лише після внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Згідно до ст. 214 КПК України досудове розслідування без внесення відомостей до ЄРДР проводити заборонено.

Данні вимоги ст. 214 КПК України мають імперативний характер.

Положення ст. 214 КПК України перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК України, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відповідно до частини 4 статті 214 КПК України слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення.

Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Як вбачається з матеріалів проваження адвокат ОСОБА_7 , що діє в інтересах ОСОБА_6 звернувся до Харківської обласної прокуратури з заявою, датованою 25.03.2024, про внесення відомостей до ЄРДР за фактом складання 19.03.2024 у кримінальному провадженні №0000659 старшим слідчим Слідчого управління Головного управління Національної поліції в Харківській області старший лейтенант поліції завідомо неправдивого повідомлення про підозру ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.190 КК України.

У зв`язку з неналежним розглядом заяви, на думку ОСОБА_7 , бездіяльність уповноваженої особи Харківської обласної прокуратури оскаржена до слідчого судді.

Ухвалою слідчого судді Червонозаводського районного суду м. Харкова від 26.04.2024 скаргу задоволено частково, зобов`язано уповноважену особу Харківської обласної прокуратури, крім осіб, які були та/або є процесуальними керівниками у кримінальному провадженні №0000659 від 07.06.2023 повторно розглянути заяву адвоката ОСОБА_7 від 25.03.2024.

ОСОБА_7 02.05.2024 звернувся до керівника Харківської обласної прокуратури з проханням вжити заходи до усунення порушень щодо розгляду його звернення від 02.04.2024, про що повідомити його письмово.

Листом за вих. №09/2/2-1766-24 від 22.05.2024 ОСОБА_7 відмовлено у внесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань за його заявою від 25.03.2024, через те, що доводи заяви зводяться до незгоди сторони захисту з оголошенням підозри, її формулюванням та обсягом.

Відповідно до постанови Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду від 16.05.2019 (справа № 761/20985/18, провадження № 51-8007км18), якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато, а якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин.

У пункті 74 Рішення у справі "Лелас проти Хорватії" і пункті 70 Рішення у справі "Рисовський проти України" ЄСПЛ підкреслив особливу важливість принципу "належного урядування" та пояснив його практичне значення, зокрема, зазначивши, що держава, чиї органи влади не дотримувалися своїх власних внутрішніх правил та процедур, не повинна отримувати вигоду від своїх порушень та уникати виконання своїх обов`язків, а у цій ситуації, суб`єкт оскарження не дотрималися власних внутрішніх правил та процедур, щодо умов унесення відомостей до ЄРДР, апріорі, вони удалися, до фактичного уникнення виконання своїх обов`язків. Тим самим, отримали вигоду від своїх порушень та позбавили особу, яка подала заяву про злочин, як сторону, у взаємовідносинах, що склалися між ними з моменту подання такого звернення про злочин, розумної можливості представити свою справу за таких умов, які б не ставили його у явно гірше становище порівняно з протилежною стороною (суб`єктом оскарження).

Порядок оскарження рішень, дій, бездіяльності слідчого, прокурора під час досудового розслідування передбачений главою 26 КПК України,

Пунктом 1 частини 1 статті 303 КПК України встановлено, що на досудовому провадженні може бути оскаржена, в тому числі, бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Проте, внесення відомостей до ЄРДР врегульовано Положенням про порядок ведення ЄРДР (затверджене наказом Генеральної прокуратури України від 06 квітня 2016 № 139). Згідно з п.1 глави 2 розділу 1 цього Положення, до реєстру вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, що узгоджується з вимогами п. 4, 5 ч. 5 ст. 214 КПК України.

Повноваженнями щодо оцінки відомостей, повідомлених потерпілим чи наведених у заяві, чи виявлених з іншого джерела, як таких, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наділені слідчий, дізнавач, прокурор.

Разом з тим, зміст ч. 1 ст. 214 КПК України не зобов`язує слідчого, дізнавача чи прокурора вносити до ЄРДР всі прийняті та зареєстровані ними заяви, зокрема ті, що не містять у собі відомостей про склад кримінального правопорушення, передбаченого діючим КК України.

Слідчим суддею в оскаржуваній ухвалі обґрунтовано констатовано, що уповноважені особи Харківської обласної прокуратури при повторному зверненні ОСОБА_7 (02.05.2024) щодо розгляду його заяви від 25.03.2024, дотримались вимог чинного законодавства України: зареєстрували заяву, перевірили її та встановили факт відсутності обставин, які б свідчили про вчинення кримінального правопорушення, зазначеного представником заявника.

Також слідчим суддею зроблено правльний висновок про безпідставність тверджень скарги про складанння слідчим завідомо неправдивого повідомлення про підозру.

Як вбачається із повідомлення про підозру від 19.03.2024, в ній вказані зміст підозри та правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_6 із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність. Обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування, внаслідок чого підозра може бути змінена.

Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях Європейського суду з прав людини, зокрема у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23.10.1994 суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Отже, на стадії досудового розслідування, суд, оцінюючи обґрунтованість підозри, не повинен пред`являти до наданих доказів таких же високих вимог, як при формулюванні остаточного обвинувачення при направленні справи до суду.

У відповідності до змісту ст. 368 КПК України, питання щодо наявності чи відсутності складу кримінального правопорушення в діянні, правильності кваліфікації дій та винуватості особи в його вчиненні, вирішуються судом під час ухваленні вироку, тобто на стадії судового провадження.

Обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його винуватості, дослідження та оцінка зібраних у справі доказів з точки зору їх належності, допустимості, достовірності, а сукупності таких доказів - з точки зору їх достатності та взаємозв`язку, потребують перевірки та оцінки у кримінальному провадженні під час судового розгляду по суті.

Таким чином, слідчий суддя під час досудового розслідування позбавлений можливості надати доводам скарги щодо правдивості або неправдивості повідомлення про підозру, тому його висновок про безпідставності вимоги у скарзі щодо необхідності внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань задоволенню не підлягає.

Тому, колегія суддів вважає, бездіяльність бездіяльність уповноваженої особи Харківської обласної прокуратури не знайшла свого підтвердження, а скарга щодо невнесення відомостей в ЄРДР про вчинення кримінального правопорушення є необґрунтованою та такою, що спростовується матеріалами справи.

Будь-яких нових доводів, що спростовують правильність висновку слідчого судді апелянтом не зазначено.

Ухвала слідчого судді в цілому відповідає вимогам ст.ст.370, 372 КПК України з урахуванням положень ч.1 ст.306 КПК України та Глави 26 КПК України.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів вважає ухвалу слідчого судді обґрунтованою та належним чином мотивованою, а тому підстав для її скасування за доводами апеляційної скарги не вбачає.

Керуючись ст.ст. 392, 404, 405, 407, 418, 419, 423 КПК України, колегія суддів, -

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_7 - залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Червонозаводського районного суду м. Харкова від 11 червня 2024 року - залишити без змін.

Ухвала суду апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги оскарженню в касаційному порядку не підлягає відповідно до статті 424 КПК України.

Головуючий

Судді: