Красноокнянський районний суд Одеської області
Справа № 506/704/24
Провадження № 1-кп/506/83/24
У Х В А Л А

про закриття кримінального провадження, у зв`язку із втратою чинності закону, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння

31.10.2024селище Окни

Красноокнянський районний суд Одеської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1

секретаря ОСОБА_2

розглянувши в залі судового засідання у відкритому судовому засіданні кримінальне провадження ,внесене до ЄРДР 31.05.2024 року за №0000439 про обвинувачення

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт.Красні Окни Одеської області, зареєстрований та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 , громадянина України, з середньою освітою, не працює, відповідно до ст.89 КК України, раніше не судимого,

у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України

за участю сторони обвинувачення

прокурора ОСОБА_4

потерпілого ОСОБА_5

сторони захисту

обвинуваченого ОСОБА_3

захисника ОСОБА_6

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_3 обвинувачується в тому, що він 29 травня 2024 року близько 09.00 г проходив поряд з домоволодінням ОСОБА_5 , що розташоване в АДРЕСА_2 , і в цей час , у період дії в Україні воєнного стану, який у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», введено в Україні Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Верховною Радою України (Закон України № 2102-IX від 24.02.2022), з 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб і Указами Президента України строк дії воєнного стану неодноразово продовжувався, зокрема , Указом Президента України від 06 травня 2024 року № 271/2024, затвердженим Верховною Радою України (Законом України№ 3584-IX від 08.05.2024 року) продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 14 травня 2024 року строком на 90 діб, у нього виник злочинний умисел на таємне заволодіння майном ОСОБА_5 , а саме викрадення домашньої птиці, і він, реалізуючи цей умисел, з корисливих мотивів, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, впевнившись у тому, що його дії залишаються непоміченими сторонніми особами , відчинивши гачок на вхідній хвіртці, проник на територію вказаного домоволодіння, яке огороджене дерев`яним парканом, підійшов до огорожі, де утримувалася домашня птиця, відкрив гачок, і зайшовши на вказану огороджену територію, шляхом вільного доступу, викрав з огорожі качку породи «мускусна» віком 1 рік, вагою 1 кг 800 г, вартістю 350 грн.

Викраденим майном ОСОБА_3 розпорядився на власний розсуд.

Надалі ОСОБА_3 , продовжуючи реалізацію своєї злочинної діяльності, об`єднаної єдиним злочинним умислом ,який виник у останнього 29 травня 2024 року близько 09.00 г під час крадіжки качки породи «мускусна» з території домоволодіння ОСОБА_5 , не бажаючи припиняти злочинний намір ,направлений на таємне викрадення чужого майна, 30 травня 2024 року близько 10.30 г, діючи в умовах воєнного стану, який у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», введено в Україні Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Верховною Радою України (Закон України № 2102-IX від 24.02.2022), з 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб і Указами Президента України строк дії воєнного стану неодноразово продовжувався, зокрема, Указом Президента України від 06 травня 2024 року №271/2024, затвердженим Верховною Радою України (Законом України№ 3584-IX від 08.05.2024 року) продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05 години 30 хвилин 14 травня 2024 року строком на 90 діб, реалізуючи свій злочинний умисел на таємне заволодіння майном ОСОБА_5 , а саме викрадення домашньої птиці, з корисливих мотивів, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, впевнившись у тому, що його дії залишаються непоміченими сторонніми особами , відчинивши гачок на вхідній хвіртці, проник на територію вказаного домоволодіння, яке огороджене дерев`яним парканом, підійшов до огорожі, де утримувалася домашня птиця, відкрив гачок, і зайшовши на вказану огороджену територію, шляхом вільного доступу , викрав з огорожі півня породи «леггорн» віком 1 рік ,вагою 2 кг 500 г, вартістю 325грн.

Викраденим майном ОСОБА_3 розпорядився на власний розсуд.

Своїми умисними злочинними діями ОСОБА_3 спричинив потерпілому ОСОБА_5 матеріальну шкоду на загальну суму 675 грн.

Дії ОСОБА_3 органом досудового розслідування кваліфіковані за ч.4 ст.185 КК України як таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинене в умовах воєнного стану, поєднане з проникненням у сховище.

У судовому засіданні захисником обвинуваченого ОСОБА_3 адвокатом ОСОБА_6 заявлено клопотання про закриття кримінального провадження щодо обвинуваченого з підстави, передбаченої п.4-1 ч.1 ст.284 КК України .

Судом роз`яснено обвинуваченому ОСОБА_3 , що вказана підстава для закриття провадження у справі є нереабілітуючою, однак обвинувачений , якому було роз`яснено право на продовження судового розгляду у загальному порядку, наполягав на задоволенні вказаного клопотання.

Прокурор не заперечував проти закриття кримінального провадження стосовно ОСОБА_3 за вказаною підставою.

Потерпілий ОСОБА_5 також не заперечував проти закриття кримінального провадження стосовно ОСОБА_3 за вказаною підставою.

Заслухавши думки учасників процесу , суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до обвинувального акту, обвинуваченому ОСОБА_3 інкримінується вчинення 29 та 30 травня 2024 року продовжуваного кримінального правопорушення - крадіжки чужого майна на загальну суму 675 грн. На той час діяли положення ч.1 ст.51 КУпАП в редакції Закону №1449-VI від 04.06.2009, згідно з якими було встановлено адміністративну відповідальність за дрібне викрадення чужого майна шляхом крадіжки, шахрайства, привласнення чи розтрати.

Викрадення чужого майна вважалося дрібним, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення не перевищувала 0,2 неоподатковуваного мінімуму доходів громадян (ч. 3 ст. 51 КУпАП в редакції Закону № 1449-VI від 04.06.2009).

Згідно з п. 5 підрозділу 1 розділу ХХ Податкового кодексу України якщо норми інших законів містять посилання на неоподатковуваний мінімум доходів громадян, то для цілей їх застосування використовується сума в розмірі 17 гривень, крім норм адміністративного та кримінального законодавства в частині кваліфікації адміністративних або кримінальних правопорушень, для яких сума неоподатковуваного мінімуму встановлюється на рівні податкової соціальної пільги, визначеної підпунктом 169.1.1 пункту 169.1 статті 169 розділу IV цього Кодексу для відповідного року.

Відповідно до підпункту 169.1.1 пункту 169.1 статті 169 розділу IV Податкового кодексу України податкова соціальна пільга дорівнює 50 відсоткам розміру прожиткового мінімуму для працездатної особи (у розрахунку на місяць), встановленому законом на 1 січня звітного податкового року.

З 01.01.2024 набрав чинності Закон України «Про Державний бюджет України на 2024 рік», яким встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб на 01.01.2024 в сумі 3028 грн. Отже, податкова соціальна пільга у 2024 році складала 1514 грн. (3028 грн./ 50%).

Положеннями ст.185 КК України встановлено кримінальну відповідальність за таємне викрадення чужого майна (крадіжку).

У нормах КК України не встановлено розміру вартості майна, що є предметом крадіжки.

Таким чином, відповідно до ч. 3 ст. 51 КУпАП в редакції Закону № 1449-VI від 04.06.2009 у 2024 році на час, до якого відноситься інкриміноване ОСОБА_3 діяння, крадіжка чужого майна вважалася дрібною, якщо вартість такого майна на момент здійснення правопорушення не перевищувала 0,2 неоподатковуваного мінімуму доходів громадян, тобто 302 грн. 80 коп. і якщо вартість викраденого майна перевищувала вказану суму, то наставала кримінальна відповідальність.

З 09.08.2024 набув чинності Закон України «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів» № 3886-IX від 18.07.2024 р і цим Законом статтю 51 КУпАП викладено в новій редакції.

Так, згідно з ч. 1 ст. 51 КУпАП в редакції Закону № 3886-IX від 18.07.2024, чинній з 09.08.2024, встановлено адміністративну відповідальність за дрібне викрадення чужого майна шляхом крадіжки, шахрайства, привласнення чи розтрати, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення не перевищує 0,5 неоподатковуваного мінімуму доходів громадян.

Відповідно до ч.2 ст.51 КУпАП в редакції Закону № 3886-IX від 18.07.2024, чинній з 09.08.2024, встановлено адміністративну відповідальність за дії, передбачені частиною першою цієї статті, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення становить від 0,5 до двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Кримінальна протиправність і караність, а також інші кримінально-правові наслідки діяння визначаються законом про кримінальну відповідальність, що діяв на час вчинення цього діяння (ч.2 ст. 4 КК України).

Зміни до законодавства України про кримінальну відповідальність можуть вноситися виключно законами про внесення змін до цього Кодексу та/або до кримінального процесуального законодавства України, та/або до законодавства України про адміністративні правопорушення (ч.6 ст. 3 КК України).

Закон про кримінальну відповідальність, що скасовує кримінальну протиправність діяння, пом`якшує кримінальну відповідальність або іншим чином поліпшує становище особи, має зворотну дію у часі, тобто поширюється на осіб, які вчинили відповідні діяння до набрання таким законом чинності, у тому числі на осіб, які відбувають покарання або відбули покарання, але мають судимість (ч. 1 ст. 5 КК України).

Отже, фактично має місце декриміналізація діянь, які полягають у крадіжці майна вартістю до двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян на момент вчинення правопорушення, що становить 3028 грн (1514 грн х 2), а відтак суд доходить висновку, що втратив чинність закон, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння, вчинення якого ОСОБА_3 інкримінується 29 та 30 травня 2024 року , оскільки вартість майна, у здійсненні крадіжки якого він обвинувачується, згідно обвинувального акту становить 675 грн , що не перевищує двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а саме 3028 грн.

Згідно з пунктом 4-1 частини першої статті 284 КПК України кримінальне провадження закривається в разі, якщо втратив чинність закон, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння.

Частиною сьомою статті 284 КПК України передбачено, що ухвала про закриття кримінального провадження з підстави, передбаченої пунктом 4-1 частини першої або пунктом 1-2 частини другої цієї статті, постановляється судом з урахуванням особливостей, визначених статтею 479-2 цього Кодексу.

Згідно з ч. 3 ст. 479-2 КПК України якщо під час здійснення судового провадження щодо провадження, яке надійшло до суду з обвинувальним актом, втратив чинність закон, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння, суд зупиняє судовий розгляд і запитує згоду обвинуваченого на закриття кримінального провадження з підстави, передбаченої пунктом 4-1 частини першої статті 284 цього Кодексу. Суд закриває кримінальне провадження на цій підставі, якщо обвинувачений проти цього не заперечує. За відсутності згоди обвинуваченого та в разі, якщо судом встановлено вчинення ним діяння, кримінальна протиправність якого була встановлена законом, що втратив чинність, суд постановляє ухвалу про закриття кримінального провадження з підстави, передбаченої пунктом 1-2 частини другої статті 284 цього Кодексу. Якщо судом не встановлено, що обвинуваченим вчинено діяння, кримінальна протиправність якого була встановлена законом, що втратив чинність, суд ухвалює виправдувальний вирок.

Враховуючи наведене та те, що під час здійснення судового провадження щодо провадження, яке надійшло до суду з обвинувальним актом щодо ОСОБА_3 , втратив чинність закон, яким встановлювалася кримінальна протиправність вчиненого ним діяння і обвинувачений ОСОБА_3 просить задовольнити клопотання захисника про закриття кримінального провадження з підстави, передбаченої пунктом 4-1 частини першої статті 284 КПК України, суд доходить висновку про наявність правових підстав для закриття кримінального провадження на підставі п. 4-1 ч. 1 ст. 284 КПК України у зв`язку із втратою чинності закону, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння.

Водночас суд ураховує, що скасовано кримінальну протиправність діяння, в якому обвинувачується ОСОБА_3 , але не скасовано його протиправність взагалі.

Тому прокурор не позбавлений можливості направити необхідні документи до органу, уповноваженому порушувати провадження у справі про адміністративне правопорушення, для вирішення питання щодо притягнення ОСОБА_3 ,за наявності підстав, до адміністративної відповідальності .

Крім того, слід роз`яснити потерпілому ОСОБА_5 про можливість звернення до правоохоронних органів із заявою про притягнення ОСОБА_3 до кримінальної відповідальності за ст.162 КК України.

Цивільний позов не заявлений.

Відповідно до постанови Касаційного Кримінального Суду Верховного Суду від 1 лютого 2024 року у справі № 930/497/23, оскільки закриття кримінального провадження стосовно особи з нереабілітуючих підстав і застосування до неї м`якшої форми закінчення кримінального провадження, ніж обвинувальний вирок, не звільняє її від сплати процесуальних витрат, пов`язаних із проведенням судових експертиз , то процесуальні витрати на залучення експерта для проведення судової товарознавчої експертизи у розмірі 1893 грн 20 коп , відповідно до ст.124 КПК України , підлягають стягненню з ОСОБА_3 .

Долю речових доказів слід вирішити відповідно до ст. 100 КПК України.

Запобіжний захід не обирався, арешт на майно не накладався.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.284, 372, 479-2 КПК України, суд,

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_6 про закриття кримінального провадження задовольнити.

Кримінальне провадження №0000439, внесене до ЄРДР 31.05.2024 року за обвинуваченням ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України - закрити на підставі п.4-1 ч.1 ст.284 КПК України у зв`язку із втратою чинності закону, яким встановлювалася кримінальна протиправність діяння.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь держави процесуальні витрати на залучення експерта для проведення судової товарознавчої експертизи у розмірі 1893 грн 20 коп

Речові докази вважати переданим потерпілому ОСОБА_5 .

Роз`яснити прокурору про можливість направити необхідні документи до органу, уповноваженого порушувати провадження у справі про адміністративне правопорушення, для вирішення питання щодо притягнення ОСОБА_7 до адміністративної відповідальності .

Роз`яснити потерпілому ОСОБА_5 про можливість звернення до правоохоронних органів із заявою про притягнення ОСОБА_3 до кримінальної відповідальності за ст.162 КК України.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Одеського апеляційного суду через Красноокнянський районний суд Одеської області протягом 7 днів з моменту її проголошення.

Повний текст ухвали оголошено в залі судових засідань 01 листопада 2024 року о 15:00 год.

Суддя ОСОБА_1