Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/8593/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 вересня 2024 року слідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна, -

В С Т А Н О В И В :

Адвокат ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 звернувся до суду з клопотанням про скасування арешту майна.

Зазначав, що відповідно до ухвали слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 02.05.23 було накладено арешт на грошові кошти та мобільний телефон, які належать ОСОБА_4 .

Арешт було накладено необґрунтовано та незаконно, без повного та всебічного дослідження матерів справи, а подальше застосування арешту майна є недоцільним, оскільки у його застосуванні відпала потреба.

Посилаючись на зазначені обставини, заявник просив скасувати арешт, накладений на грошові кошти в сумі 40 000 дол. США, 436 450 грн. та мобільний телефон марки Iphone 13.

У судове засіданні заявник не з`явився про дату та час судового засідання був повідомлений належним чином.

Прокурор ОСОБА_5 у судове засідання не з`явився, подав до суду заяву, у який просив розглядати клопотання за його відсутності та просив відмовити у задоволенні клопотання у повному обсязі.

Відповідно до ст. 174 КПК України слідчий суддя ухвалив розглядати клопотання за відсутності учасників справи.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання та додані до нього документи, дійшов наступного висновку.

Установлено, що відповідно до ухвали слідчого судді Подільського районного суду м. Києва від 02.05.23 було накладено арешт на грошові кошти в сумі 40 000 дол. США, 436 450 грн. та мобільний телефон марки Iphone 13.

Частиною 1 ст. 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Обґрунтовуючи ухвалу про накладення арешту на зазначені вище грошові кошти та мобільний телефон, слідчий суддя зазначав, що грошові кошти та мобільний телефон відповідають критеріям речових доказів, зазначеним у ст. 98 КПК України, а тому з метою збереження речових доказів накладення арешту є можливим.

Заперечуючи проти скасування арешту на майно, прокурор в письмових поясненнях, наданих суду вказав на наступне.

У кримінальному провадженні №0000210 від 03.09.2021 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 191, ч. 3 ст. 209 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено що, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вступивши у змову з ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та іншими невстановленими посадовими особами СПД, налагодили протиправний механізм привласнення коштів державного бюджету, який включає в себе використання групи спеціально створених комерційних структур з ознаками фіктивності, які надають суб`єктам підприємницької діяльності реального сектору економіки послуги з мінімізації податкового навантаження, завищення валових витрат, конвертації грошових коштів у готівку, документального прикриття безтоварних операцій, незаконного формування податкового кредиту.

За наявною інформацією, фігурантами у кримінальному провадженні задіяні наступні СПД, а саме:

- ТОВ «СМ-ТЕХНОГРУП» (платник ПДВ, ) -засновником та директором підприємства є ОСОБА_7 ;

- ТОВ «ЕЛЕКТРИК СИСТЕМС ТД» (платник ПДВ, ) - підприємство у якому ОСОБА_6 працевлаштована бухгалтером;

- ТОВ «КОМПАНІЯ «ЕЛЕКТРИК СИСТЕМС» () - підконтрольне підприємство ОСОБА_6 ;

- ТОВ «СЕРВІС ЦЕНТР ТК» (платник ПДВ, ) - підконтрольне підприємство ОСОБА_7 та ОСОБА_6 ;

- ТОВ «КООП ТРЕЙДІНГ» () - підконтрольне підприємство ОСОБА_7 та ОСОБА_6 ;

- ТОВ «АЗБУКА КОНСАЛТ» () - засновник та директор підприємства ОСОБА_6 .

Під час досудового розслідування встановлено, що ТОВ «ДІНАДІС», та ТОВ «МЕД ЕКСІМ» мали господарські правовідносини із фіктивними юридичними особами підконтрольними фігурантам, відповідно до вищеописаного переліку, внаслідок чого відбулося розкрадання бюджетних коштів.

Згідно проведеного моніторингу господарської діяльності ТОВ «ДІНАДІС», встановлено, що підприємство займається діяльністю туристичних операторів та неодноразово приймало участь у державних тендерах щодо надання туристичних послуг, а саме: приймало участь та стало переможцем у тендері, замовником якого було ДП «Сервісний центр морського та річкового транспорту», відповідно до договору №01/02/23-МРС із сумою тендеру 49 950 гривень, а також приймало участь та отримало перемогу у тендері, замовником якого виступав Регіональний центр підвищення кваліфікації Київської області, відповідно до договору UA-2021-12-07-005270-c-c1 із сумою тендерних торгів 49 950 гривень.

У свою чергу ТОВ «МЕД ЕКСІМ» приймало участь та стало переможцем у державних тендерах щодо оптової торгівлі фармацевтичними товарами, а саме у тендері замовником якого виступало Комунальне некомерційне підприємство «Міська поліклініка №1» Чернівецької міської ради, на предмет закупівлі Візуалізаційного обладнання для потреб медицини, стоматології та ветеринарної медицини, із сумою тендерних торгів в розмірі 300 000 гривень, відповідно до договору UA-2023-04-07-003340-a-a1 від 05.04.2023, а також було отримано перемогу у тендері замовником якого виступило Комунальне некомерційне підприємство «Міська лікарня №6» Запорізької міської ради, відповідно до договору UA-2023-04-05-000657-a з предметом закупівлі візуалізаційного обладнання для потреб медицини, стоматології та ветеринарної медицини) на суму 152 000 гривень.

Крім того, у ході здійснення досудового розслідування встановлено факти, які свідчать про налагодження протиправного механізму, що спрямований на легалізацію (відмивання) доходів, одержаних злочинним шляхом (вчинення дій, спрямованих на приховування (маскування) джерел походження коштів чи використання коштів незаконного походження).

За наявною інформацією, ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_4 організували протиправний фінансовий механізм на території м. Києва спрямований на ухилення від сплати обов`язкових податкових платежів та зборів та подальшої легалізації грошових коштів здобутих злочинним шляхом.

Так, 19.04.2023 на підставі Ухвали Подільського районного суду м. Києва було проведено обшук, під час якого виявлено та вилучено грошові кошти, а також інші речі та документи, зокрема мобільні телефони.

Вказане майно відповідно до ст. 98 КПК України визнано речовим доказом у кримінальному провадженні № 0000210 від 03.09.2021.

У подальшому, у ході здійснення досудового розслідування кримінального провадження № 0000210 від 03.09.2021, на виконання доручення прокурора надійшли матеріали 3 відділу 1 управління ГУ «Д» ДЗНД СБ України та в своїй сукупності інші матеріали кримінального провадження, з яких вбачається факти, які свідчать про налагодження протиправного механізму, що спрямований на легалізацію (відмивання) доходів, одержаних злочинним шляхом (вчинення дій, спрямованих на приховування (маскування) джерел походження коштів чи використання коштів незаконного походження).

За наявною інформацією, ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_4 організували протиправний фінансовий механізм на території м. Києва спрямований на ухилення від сплати обов`язкових податкових платежів та зборів та подальшої легалізації грошових коштів здобутих злочинним шляхом.

Зазначені обставини внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000128 від 19.05.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 209 КК України, які об`єднано з матеріалами кримінального провадження № 0000210.

Таким чином, вказані грошові кошти, з огляду на обставини, встановлені під час досудового розслідування, та ймовірного їх походження, що пов`язане із вчиненням злочинів, визнано речовим доказом вчинення злочинів, передбачених ч. 3 ст. 191, ч. 3 ст. 209 КК України.

В органу досудового розслідування є достатні підстави вважати, що вилучені під час обшуку за вказаною адресою грошові кошти набуті протиправним шляхом, а саме під час вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 191, ч. 3 ст. 209 КК України.

Слідчим СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві у вказаному кримінальному провадженні призначено судову економічну експертизу, судову комп`ютерно технічну експертизу, які станом не теперішній час тривають.

Досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000210 від 03.09.2021 триває, ухвала слідчого судді Подільського районного суду міста Києва - законна, необхідність у накладенні арешту на вказане майно не відпала.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Таким чином в силу норм ч. 1 ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасовано, якщо особи, зазначені в ч. 1 ст. 174 КПК України доведуть, що в подальшому застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Доказів того, що арешт накладено необґрунтовано та у його застосуванні відпала потреба заявником не надано, а тому приходжу до висновку про відсутність правових підстав для задоволення клопотання про скасування арешту майна.

Керуючись ст. ст. 170, 174, 309 КПК України, слідчий суддя -

П О С Т А Н О В И В :

У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна - відмовити.

Ухвала підлягає оскарженню безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Cлідчий суддя ОСОБА_1