У Х В А Л А

26.09.2024 Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні питання про накладення грошового стягнення на потерпілу ОСОБА_6 у кримінальному провадженні № 0002768, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 21.08.2024, за обвинуваченням

ОСОБА_4 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 у м. москва, російська федерація, зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України,

У С Т А Н О В И В :

1. На розгляді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області перебуває обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0002768, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 21.08.2024, за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України. У зв`язку з черговою неявкою потерпілої ОСОБА_6 в судове засідання, Судом поставлено на обговорення питання про накладення грошового стягнення на потерпілу.

2. В судовому засіданні сторони висловили такі позиції:

2.1. Прокурор зазначила, що не вбачає підстав для застосування грошового стягнення.

2.2. Захисник ОСОБА_5 та обвинувачений ОСОБА_7 у розгляді цього питання поклались на розсуд суду.

3. Заслухавши думки учасників, Суд дійшов таких висновків.

3.1. Кримінальне провадження № 0002768 від 21.08.2024 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України, надійшло до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області 30.08.2024.

3.2. Ухвалою Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 30.08.2024 призначено підготовче судове засідання у цьому кримінальному провадженні на 15 год 00 хв 04.09.2024. Відповідно до ч. 2 ст. 314 КПК України підготовче судове засідання відбувається за участю обвинуваченого (крім випадків, коли здійснювалося спеціальне досудове розслідування), прокурора, захисника, потерпілого, його представника та законного представника, цивільного позивача, його представника та законного представника, цивільного відповідача та його представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, згідно з правилами, передбаченими цим Кодексом для судового розгляду.

3.3. Однак у вказане засідання потерпіла ОСОБА_6 не з`явилась. О 13 год 36 хв 04.09.2024, тобто за півтори години до засідання на електронну пошту суду надійшла Заява про неможливість прибути потерпілої у підготовче судове засідання у зв`язку з перебуванням останньої на лікуванні. При цьому зазначена заява не містить ні фізичного, ні електронного підпису, а також будь-яких додатків. Крім того, того ж дня о 13 год 41 хв надійшла сканована копія написаної ОСОБА_6 заяви про перенесення судового засідання у зв`язку з незадовільним станом здоров`я. Жодних додатків вказана заява також не містила.

3.4. В наступне судове засідання, призначене на 10 год 00 хв 26.09.2024 потерпіла повторно не з`явилась. В день проведення засідання о 05 год 09 хв її представником, адвокатом ОСОБА_8 надіслано клопотання про перенесення судового засідання, у зв`язку з його занятістю в іншому судовому засіданні. В цьому ж клопотання зазначено про неможливість прибуття в засідання ОСОБА_6 , у зв`язку з її перебуванням на лікарняному. Однак ні підтвердження занятості адвоката, ні підтвердження перебування потерпілої на лікарняному суду не надано.

3.5. За приписами п. 1 ч. 1 ст. 57 КПК України потерпілий зобов`язаний прибути за викликом до суду, а в разі неможливості своєчасного прибуття - завчасно повідомити про це, а також про причини неможливості прибуття. Статтею 325 КПК України передбачено, якщо в судове засідання не прибув за викликом потерпілий, який належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання, суд, заслухавши думку учасників судового провадження, залежно від того, чи можливо за його відсутності з`ясувати всі обставини під час судового розгляду, вирішує питання про проведення судового розгляду без потерпілого або про відкладення судового розгляду. Суд має право накласти грошове стягнення на потерпілого у випадках та порядку, передбачених главою 12 цього Кодексу.

3.6. Положеннями кримінального процесуального закону грошове стягнення віднесено до заходів забезпечення кримінального провадження (ч. 2 ст. 131 КПК України). Метою їх застосування згідно із ч. 1 ст. 131 КПК України є досягнення дієвості кримінального провадження.

3.7. Відповідно до ч. 3 ст. 146 КПК України суд, встановивши, що особа не виконала покладений на неї процесуальний обов`язок без поважних причин, накладає на неї грошове стягнення. Копія відповідної ухвали не пізніше наступного робочого дня після її постановлення надсилається особі, на яку було накладено грошове стягнення.

3.8. Отже перш за все виконання процесуального обов`язку щодо прибуття на виклик суду норми кримінально процесуального законодавства пов`язують з обізнаністю особи щодо такого виклику.

3.9. Порядок та способи виклику особи до суду визначені у ч. 1 ст. 135 КПК України, а саме шляхом вручення повістки про виклик, надіслання її поштою, електронною поштою чи факсимільним зв`язком, здійснення виклику по телефону або телефонограмою. Крім цього, у разі тимчасової відсутності особи за місцем проживання повістка для передачі їй вручається під розписку, зокрема адміністрації за місцем її роботи (ч. 2 ст. 135 КПК України).

3.10. Разом з обвинувальним актом до суду надійшла заява потерпілої ОСОБА_6 про отримання судових повісток, повідомлень в електронному вигляді за допомогою СМС-повідомлень. Відповідно потерпіла повідомлена про призначені на 04.09.2024 та 26.09.2024 засідання шляхом направлення повістки про виклик до суду на зазначений у заяві мобільний номер телефону через застосунок Viber (повідомлення доставлені 30.08.2024 о 16:52 та 18.09.2024 о 08:47 відповідно). Крім іншого, про обізнаність щодо дат судових засідань свідчать клопотання потерпілої та її адвоката про перенесення призначених судових засідань.

3.11. Також з огляду на зазначені законодавчі положення при вирішенні питання про застосування грошового стягнення, суд зобов`язаний окрім встановлення факту чи викликана потерпіла у встановленому КПК України порядку і чи є підтвердження здійснення такого виклику, встановити чи наявні (відсутні) поважні причини неявки потерпілої, та чи було повідомлено суд про поважні причини неявки за умови наявності таких.

3.12. Вичерпний перелік поважних причин неприбуття особи на виклик суду визначений у ч. 1 ст. 138 КПК України, це зокрема:

1) затримання, тримання під вартою або відбування покарання;

2) обмеження свободи пересування внаслідок дії закону або судового рішення;

3) обставини непереборної сили (епідемії, військові події, стихійні лиха або інші подібні обставини);

4) відсутність особи у місці проживання протягом тривалого часу внаслідок відрядження, подорожі тощо;

5) тяжка хвороба або перебування в закладі охорони здоров`я у зв`язку з лікуванням або вагітністю за умови неможливості тимчасово залишити цей заклад;

6) смерть близьких родичів, членів сім`ї чи інших близьких осіб або серйозна загроза їхньому життю;

7) несвоєчасне одержання повістки про виклик;

8) інші обставини, які об`єктивно унеможливлюють з`явлення особи на виклик.

3.13. Кожна з цих обставин має бути належним чином обґрунтована та підтверджена відповідними доказами. Змагальність сторін, передбачена ст. 22 КПК України, передбачає самостійне обстоювання сторонами їхніх правових позицій. Таке обстоювання полягає не лише у повідомленні суду своєї позиції та її належній аргументації, а й у доведенні відповідними засобами доказування певних обставин чи фактів, на яких вона ґрунтується.

3.14. Натомість ні потерпілою, ні її адвокатом не надано жодних підтверджень наявності у ОСОБА_6 тяжкої хвороби або її перебування в закладі охорони здоров`я у зв`язку з лікуванням за умови неможливості тимчасово залишити цей заклад (п. 5 ч. 1 ст. 138 КПК України), та/або приймати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, зокрема із застосуванням власних технічних засобів.

3.15. За таких обставин очевидним є факт систематичного невиконання потерпілою ОСОБА_6 свого процесуального обов`язку прибути за викликом до суду, а в разі неможливості прибути за викликом у призначений строк - завчасно повідомити про це.

3.16. Вирішуючи питання про застосування грошового стягнення до ОСОБА_6 , Суд також враховує, що у зв`язку з її неявкою є неможливим належний розгляд цього кримінального провадження. Частина 5 ст. 28 КПК України закріплює право кожного на те, щоб обвинувачення щодо нього в найкоротший строк або стало предметом судового розгляду, або щоб відповідне кримінальне провадження щодо нього було закрите. Аналогічно частина 1 статті 283 КПК України гарантує право на розгляд обвинувачення в суді в найкоротший строк або на його припинення шляхом закриття провадження.

3.17. Відтак, неналежна процесуальна поведінка потерпілої впливає на права інших осіб. За змістом статті 2 КПК України завданнями кримінального провадження є, зокрема, забезпечення швидкого судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу. Однією із загальних засад кримінального провадження, яким повинні відповідати зміст та форма кримінального провадження, є розумність строків. Систематична неявка потерпілої ОСОБА_6 в судові засідання призводить до затягування судового розгляду і, відповідно, до перебування обвинуваченого ОСОБА_7 у стані невизначеності, а також до невиправданої втрати процесуального часу учасниками процесу прокурором та захисником. Водночас, без врахування думки потерпілої щодо питань, передбачених статтями 314 та 315 КПК України Суд не вбачає за можливе призначити судовий розгляд.

4. Відтак, з метою виконання завдань кримінального провадження та забезпечення проведення судового провадження у розумні строки, враховуючи те, що поважність причин неявки потерпілої у судове засідання не підтверджена, а її відсутність перешкоджає проведенню підготовчого судового засідання, наявні підстави для застосування до неї грошового стягнення. Водночас, зважаючи на те, що вказаний захід забезпечення застосовується вперше, Суд вважає за можливе визначити грошове стягнення у мінімальному розмірі, передбаченому кримінальним процесуальним законом на рівні 0,5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 1 514,00 грн.

Керуючись статтями 138, 139, 144, 314, 372, 376 КПК України, Суд

П О С Т А Н О В И В :

1. Накласти на потерпілу ОСОБА_6 , яка народилася ІНФОРМАЦІЯ_2 у м. Біла Церква Київської області, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , грошове стягнення у розмірі 0,5 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 1 514,00 грн (одна тисяча п`ятсот чотирнадцять гривень 00 копійок).

2. Роз`яснити потерпілій, що відповідно до ч. 1 ст. 147 КПК України особа, на яку було накладено грошове стягнення та яка не була присутня під час розгляду цього питання судом, має право подати клопотання про скасування ухвали про накладення на неї грошового стягнення. Клопотання подається суду, який виніс ухвалу про накладення грошового стягнення.

3. Ухвала набирає законної сили з моменту її постановлення і оскарженню не підлягає.

4. Повний текст ухвали оголошений 30.09.2024.

СуддяОСОБА_9