У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 вересня 2024 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання - ОСОБА_2 , прокурора - ОСОБА_3 , захисника - ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого в ОВС 2-го відділення слідчого відділу ІНФОРМАЦІЯ_2 підполковника юстиції ОСОБА_5 , погоджене прокурором відділу Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про обрання відносно:

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Сєвєродонецьк Луганської області, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України, -

запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, -

ВСТАНОВИВ:

17.09.2024 року старший слідчий в ОВС 2-го відділення слідчого відділу ІНФОРМАЦІЯ_2 підполковник юстиції ОСОБА_5 , за погодженням з прокурором відділу Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_3 , звернувся до слідчого судді з клопотанням про обрання відносно ОСОБА_6 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.111-1 КК України, запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави.

В рамках даного клопотання слідчий просить застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до підозрюваної ОСОБА_6 ..

Оскільки встановлені під час досудового розслідування обставини та зібрані докази свідчать про обґрунтованість повідомленої ОСОБА_6 підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.111-1 КК України; в рамках даного кримінального провадження наявні ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, з огляду на оголошення підозрюваної у розшук, слідчий за погодженням з прокурором на підставі ч. 6 ст. 193 КПК України звернувся до слідчого судді з даним клопотанням.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 клопотання підтримала та просила його задовольнити.

Захисник підозрюваної адвокат ОСОБА_4 у судовому засідання заперечувала проти задоволення клопотання посилаючись на відсутність доказів, які б свідчили про обгрунтованість підозри її підзахисної.

Заслухавши учасників справи, вивчивши клопотання та долучені в його обґрунтування матеріали, вислухавши думку прокурора, слідчий суддя приходить до наступного переконання.

Відповідно до ч. 6 ст. 193 КПК України, слідчий суддя, суд може розглянути клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого, лише у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що підозрюваний, обвинувачений оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Згідно ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно з ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частинами шостою та сьомою статті 176 цього Кодексу.

Відповідно до ч.6 ст.176 КПК України під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 109-114-2, 258-258-5, 260, 261, 437-442 Кримінального кодексу України, за наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, застосовується запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті.

Під час розгляду клопотання слідчим суддею встановлено, що слідчим відділом ІНФОРМАЦІЯ_2 здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні за 0000009, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 04.01.2024 року, що підтверджується витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань від 04.01.2024 року.

Підставою внесення зазначених відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань стало те, що: «як вбачається з повідомлення ГВЗНД ІНФОРМАЦІЯ_2 №5/3-48 від 03.01.2024, в ході виконання завдань, покладених на органи СБУ у сфері захисту національної державності та боротьби з тероризмом, отримано інформацію про те, що громадянка України ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 , здійснює колабораційну діяльність та добровільно займає посаду у незаконних органах влади «Управление пенсионного фонда ЛНР в г. Северодонецк», у звязку з чим в її діях вбачаються ознаки злочину, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України».

05.09.2024 року складено письмове повідомлення про підозру ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України, а саме: у добровільному зайнятті громадянином України посади, пов`язаної з виконанням організаційно-розпорядчих або адміністративно-господарських функцій, у незаконних органах влади, створених на тимчасово окупованій території, у тому числі в окупаційній адміністрації держави-агресора.

Повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення громадянці України ОСОБА_6 відповідно до вимог ст.ст.135, 276-278 КПК України опубліковано в засобах масової інформації загальнодержавної сфери розповсюдження та на офіційному сайті Офісу Генерального прокурора.

Також, у зв`язку із перебуванням ОСОБА_6 на тимчасово окупованій території Запорізької області, в порядку ст. 135-138 КПК України у офіційному державному друкованому виданні «Урядовий кур`єр» та на офіційному сайті Офісу Генерального прокурора розміщено повістки про виклик останньої в слідчий відділ Управління для участі в слідчих (розшукових) та процесуальних діях на 11.09.2024, 12.09.2024, 13.09.2024, однак в призначені дні та час ОСОБА_6 не з`явилася на виклики слідчого та не повідомила про причини неявки.

З долучених до матеріалів справи доказів встановлено, що повідомлення про підозру ОСОБА_6 у вчиненні вказаного кримінального правопорушення опубліковано в газеті «Урядовий Кур`єр» та на сайті Офісу Генерального прокурора України, однак в призначені дати та час ОСОБА_6 на виклик не з`явилася та про причини неявки не повідомила.

З метою забезпечення права на захист ОСОБА_6 для здійснення захисту останньої був залучений захисник Західного міжрегіонального центру з надання безоплатної правової допомоги в Закарпатській області, якому цього ж дня було вручено письмове повідомлення про підозру ОСОБА_6 .

Обставини кримінального правопорушення та причетність громадянки України ОСОБА_6 до даного кримінального правопорушення, обґрунтованість підозри підтверджується:

?протоколом огляду від 19.01.2024 з додатком (диск CD-R);

?протоколом допиту свідка ОСОБА_7 від 08.05.2024 з додатком (диск CD-R з відеозаписом допиту);

?протоколом пред`явлення особи до впізнання за участю свідка ОСОБА_7 від 16.02.2024 року;

?протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 18.04.2024.2024 з додатком (диск CD-R з відеозаписом допиту);

?протоколом пред`явлення особи до впізнання за участю свідка ОСОБА_8 від 18.04.2024;

?протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 16.05.2024 з додатком (диск CD-R з відеозаписом допиту);

?протоколом пред`явлення особи до впізнання за участю свідка ОСОБА_9 від 16.05.2024;

?інші матеріали кримінального провадження.

У справі «Мироненко і Мартенко проти України» від 10.12.2009 року ЄСПЛ зазначив, що компетентний суд повинен перевірити не лише дотримання процесуальних вимог національного законодавства, а й обґрунтованість підозри, на підставі якої буде здійснено затримання, та законність мети цього затримання й подальшого тримання під вартою.

Згідно п. 32 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Фокс, Кембелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990 року, термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

До того ж, за відсутності обґрунтованої підозри особа не може бути за жодних обставин затримана або взята під варту з метою примушення її зізнатися у злочині, свідчити проти інших осіб або з метою отримання від неї фактів чи інформації, які можуть служити підставою для обґрунтованої підозри (рішення у справі «Чеботарі проти Молдови» (Cebotari v. Moldova), N 35615/06, п.48, від 13 листопада 2007 року).

Зважаючи на дані, які містяться в наданих слідчому судді матеріалах, слідчий суддя вважає доведеним наявність обґрунтованої підозри за фактом вчинення ОСОБА_6 злочину, передбаченого ч.5 ст. 111-1 КК України.

Як вбачається з матеріалів клопотання сторони обвинувачення, постановою від 13.09.2024 року підозрювану ОСОБА_6 оголошено у розшук.

Відтак, з огляду на викладені обставини у сукупності, слідчий суддя приходить до переконання, що ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, у вигляді переховування підозрюваної ОСОБА_6 від органу досудового розслідування та суду в рамках даного кримінального провадження наявний.

Слідчий суддя також поділяє твердження сторони обвинувачення про наявність ризиків, передбачених п.2, 5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме: знищити, сховати або спотворити будь які із речей і документів які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального провадження, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, які зумовлюється тим, що ОСОБА_6 ймовірно, продовжує добровільно співпрацювати із окупаційною владою держави-агресора і на даний час перебуває на посаді в незаконному правоохоронному органі, створеному на тимчасово окупованій території Луганської області.

Одночасно із встановленням обставин, що зумовлюють існування зазначених ризиків, чинне законодавство зобов`язує слідчого суддю перевірити також можливість застосування більш м`якого запобіжного заходу до особи.

Частина 1 ст.176 КПК України встановлює такі альтернативні триманню під вартою запобіжні заходи: особисте зобов`язання, особиста порука, застава, домашній арешт. Найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.

Між тим, як уже зазначалося слідчим суддею, відповідно до ч.6 ст.176 КПК України під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 109-114-2, 258-258-5, 260, 261, 437-442 Кримінального кодексу України, за наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, застосовується запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті.

Вказане унеможливлює застосування відносно ОСОБА_6 більш м`якого запобіжного заходу.

За правилами ч.3 ст.183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Згідно з абз.7 ч.4 ст.183 КК України, при обранні запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, обвинуваченого, який оголошений у міжнародний розшук, та/або який виїхав, та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, розмір застави не визначається.

Відповідно до абз.8 ч.4 ст.183 КК України під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-2, 258-258-5, 260, 261, 402-405, 407, 408, 429, 437-442 Кримінального кодексу України.

За обставин цього клопотання, беручи до уваги інкриміноване підозрюваному кримінальне правопорушення та факт перебування ОСОБА_6 на тимчасово окупованій території Луганської області, слідчий суддя зауважує про відсутність підстав для визначення застави.

У разі постановлення слідчим суддею, судом ухвали про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного, обвинуваченого на підставі частини шостої статті 193 цього Кодексу строк дії такої ухвали не зазначається (ч.4 ст.197 КПК України).

Таким чином, клопотання сторони обвинувачення слід задовольнити повністю, застосувавши відносно підозрюваної ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення застави та строку дії цієї ухвали.

Керуючись ст.ст.177, 178, 193, 194, 197, 309, 392, 395 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання старшого слідчого в ОВС 2-го відділення слідчого відділу ІНФОРМАЦІЯ_2 підполковника юстиції ОСОБА_5 , погоджене прокурором відділу Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_3 , про обрання відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Сєвєродонецьк Луганської області, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України, запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - задовольнити.

Застосувати відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави.

Після затримання підозрюваної і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження розглянути питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали проголошено 17.09.2024 року о 16 год. 55 хв.

Слідчий суддя Ужгородського

міськрайонного суду

Закарпатської області ОСОБА_1