Роздільнянський районний суд Одеської області
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 511/4464/24

Номер провадження: 1-кп/511/331/24

05.12.2024 року Роздільнянський районний суд Одеської області в складі:

головуючого судді - ОСОБА_1

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю: прокурора - ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду м. Роздільна Одеської області клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0000631, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 07.09.2024 року за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчинені злочину, передбаченого ч.1 ст. 263 КК України,

ВСТАНОВИВ:

03.12.2024 року до Роздільнянського районного суду Одеської області з Роздільнянської окружної прокуратури надійшов обвинувальний акт по кримінальному провадженню №0000631, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 07.09.2024 року за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчинені злочину, передбаченого ч.1 ст.263 КК України.

Ухвалою суду від 04.12.2024 року по кримінальному провадженню було призначено підготовче судове засідання.

Під час досудового розслідування ухвалою слідчого судді Роздільнянського районного суду Одеської області від 13.09.2024 року ОСОБА_4 було обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою з одночасним визначенням застави у розмірі 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, з покладенням на підозрюваного обов`язків, строк застосування якого спливає 12.12.2024 року.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 заявив клопотання, в якому зазначив про необхідність обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_4 на 60 днів, оскільки вважає, що ризики, передбачені п.п.1,3,4,5 ч.1 ст.177 КПК України, які були встановлені слідчим суддею при обранні запобіжного заходу, на даний час не відпали та не зменшилися.

Захисник обвинуваченого адвокат ОСОБА_5 заперечував проти задоволення клопотання, просила обрати більш м`який запобіжний захід. На думку сторони захисту, ризики стороною обвинувачення не доведені, свідки допитані, продовжити злочин, який вже було вчинено неможливо.

Обвинувачений ОСОБА_4 підтримав думку захисника.

Відповідно до статей 3, 4 та 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу та особисту недоторканність можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Відповідно до ч.3 ст. 315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених цього Кодексу.

Пункт четвертий частини 2 статті 183 КПК України визначає, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Наразі стороною обвинувачення доведено, а стороною захисту не спростовано наявність ризиків, передбачених п.п.1,3, 4,5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме, що обвинувачений ОСОБА_4 може переховуватися від суду, незаконно впливати на свідків, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Так, ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, за яким законом передбачене покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до семі років та враховуючи тяжкість покарання, що йому загрожує, може вдатись до втечі, проживає вдвох з дружиною, немає постійного джерела доходу, не є пенсіонером, офіційно не працює, утриманців немає, досяг 60-річного віку, тому має змогу безперешкодно покинути територію України, обвинувачується у вчинення кримінального правопорушення проти громадської безпеки в умовах воєнного стану.

ОСОБА_4 може почати чинити вплив на свідків по даному кримінальному провадженню, які були допитані під час досудового розслідування, з метою примусу останніх дати показання на свою користь або змусити їх змінити показання, які його викривають.

ОСОБА_4 може перешкоджати кримінальному провадженню шляхом невиконання покладених на нього як на обвинуваченого процесуальних обов`язків.

ОСОБА_4 може вчинити інше кримінальне правопорушення, пов`язане з незаконним поводженням зі зброєю, бойовими припасами.

Ризики, встановленні слідчим суддею при обранні запобіжного заходу не відпали та захисником не надано доказів про їх зменшення, або про те що вони перестали існувати.

При цьому суд наголошує, що КПК не вимагає доказів того, що обвинувачений обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому, оскільки під поняттям «ризик» слід розуміти обґрунтовану ймовірність протидії обвинуваченого кримінальному провадженню у формах, передбачених ч.1 ст.177 КПК.

Запобіжний захід застосовується з метою попередження ризиків здійснення такої поведінки обвинуваченого та, як наслідок, унеможливлення здійснення негативного впливу на хід та результати кримінального провадження.

Суд враховує, що згідно ч.1 ст.176 КПК України, тримання під вартою є найсуворішим запобіжним заходом, при цьому більш м`якими запобіжними заходами по відношенню до нього є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт. Метою ж застосування того чи іншого запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання встановленим в ході розгляду клопотання ризикам (ч. 1 ст. 177 КПК України).

Підстав для застосування інших більш м`яких запобіжних заходів відносно обвинуваченого ОСОБА_4 в судовому засіданні встановлено не було, зокрема, застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту та особистого зобов`язання є недоцільним, з огляду на м`якість, а також встановлені в судовому засіданні ризики, не забезпечать належне виконання обвинуваченим обов`язків.

Застава обвинуваченим на час розгляду клопотання не внесена.

Суд не приймає до уваги посилання захисника відносно того, що свідки по даному кримінальному провадженню допитані, оскільки суд сприймає показання свідків безпосередньо в судовому засіданні під час їх допиту.

Крім того, суд також враховує суспільний інтерес, який, з урахуванням презумпції невинуватості, виправдовує відступ від принципу поваги до особистої свободи, визначеного Конвенцією про захист прав людини та основоположних свобод, що відповідає правовим позиціям, викладеним в п. 35 рішення ЄСПЛ «Летельє проти Франції», оскільки злочин, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_4 (придбання, зберігання та збут бойових припасів, вчинені в умовах воєнного стану) пов`язаний із посяганням на громадську безпеку, що підвищує суспільну небезпеку такого злочину в умовах воєнного стану.

Отже, суд приходить до висновку про те, що клопотання прокурора підлягає задоволенню, а стосовно обвинуваченого ОСОБА_4 необхідно обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з одночасним визначенням розміру застави у розмірі п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, з покладенням на обвинуваченого обов`язків, передбачених статтею 194 КПК України, який здатен запобігти наведеним вище ризикам та забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого.

На підставі викладеного і керуючись ст. 177, 178, 183, 194, 315 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченому задовольнити.

Обрати запобіжний захід відносно обвинуваченого ОСОБА_4 у виді тримання під вартою в Державній установі "Одеський слідчий ізолятор" на строк 60 (шістдесят) днів - до 02.02.2025 року включно.

Одночасно визначити розмір застави у межах у межах 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (станом на 1 січня 2024 року) в сумі 151 400,00 гривень у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самим обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації України в Одеській області. Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу.

Обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави.

Покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у разі внесення застави наступні обов`язки:

-прибувати до суду за першою вимогою;

-не відлучатися із смт.Лиманське Роздільнянського району Одеської області без дозволу суду;

-повідомляти суд про зміну свого місця проживання;

-заборонити спілкування зі свідками у вказаному кримінальному провадженні.

Роз`яснити обвинуваченому, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок має бути наданий уповноваженій особі ДУ «Одеський слідчий ізолятор».

У разі внесення застави та з моменту звільнення обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, обвинувачений зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Роз`яснити, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений ОСОБА_4 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала суду підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Копію ухвали вручити обвинуваченому.

Копію ухвали направити Державній установі "Одеський слідчий ізолятор" - для виконання.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Суддя: ОСОБА_1