КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/824/5000/2024
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 жовтня 2024року м. Київ

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду у складі:

головуючого судді: ОСОБА_2

суддів ОСОБА_3 ОСОБА_4

за участю

секретаря ОСОБА_5

представника ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_7

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_7 в інтересах ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 31 травня 2024 року,

В С Т А Н О В И Л А :

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 31 травня 2024 року відмовлено у задоволенні скарги адвоката ОСОБА_7 , який діє в інтересах ОСОБА_6 на бездіяльність уповноважених осіб Офісу Генерального прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Не погоджуючись з ухвалою слідчого судді, адвокат ОСОБА_7 в інтересах ОСОБА_6 подав апеляційну скаргу, в якій просить поновити строк на апеляційне оскарження вказаної ухвали; скасувати ухвалу слідчого судді та постановити нову ухвалу, якою скаргу адвоката ОСОБА_7 , якій діє в інтересах ОСОБА_6 , на бездіяльність уповноважених осіб Офісу Генерального прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою від 11 квітня 2024 року, задовольнити; зобов`язати прокурора Офісу Генерального прокурора внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 162 КК України «Порушення недоторканності житла», а саме незаконне проникнення до житла та на земельну ділянку за заявою ОСОБА_6 про злочин, зареєстрованою Офісом Генерального прокурора 11 квітня 2024 року за № 85866-24, та надати відповідний витяг з ЄРДР.

В обґрунтування підстав для поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді апелянт зазначає, що скарга була розглянута за його відсутності. Проте, на неодноразові звернення про видачу копії оскаржуваної ухвали лише 5 липня 2024 року йому надійшла копія ухвали в електронний кабінет, а 8 липня 2024 року була видана безпосередньо. Відтак, вважає, що у зв`язку з неможливість ознайомлення з обґрунтуванням прийнятого рішення, він був позбавлений можливості подати своєчасно апеляційну скарги.

В обґрунтування вимог апеляційної скарги адвокат посилається на те, що 11 квітня 2024 року ОСОБА_6 звернувся до Офісу Генерального прокурора з заявою про вчинення 22 грудня 2023 року приблизно о 21 годині незаконного проникнення працівниками ДБР ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та іншими працівниками ДБР, а також прокурором ОСОБА_11 на територію земельної ділянки та в житловий будинок, розташований за адресою: АДРЕСА_1 , де ОСОБА_6 проживає разом з родиною, а також проведення незаконного обшуку, з незаконним врученням ОСОБА_6 повідомлення про підозру, з наведенням обставин, кваліфікацією злочину. У зв`язку з недотриманням уповноваженою особою Офісу Генерального прокурора вимог ст. 214 КПК України, така бездіяльність була оскаржена до слідчого судді Печерського районного суду м. Києва. Втім, як наголошує адвокат, відмовляючи у задоволенні скарги, слідчий суддя в оскаржуваній ухвалі послався на положення ст. 11 КПК України, малозначність та відсутність у зв`язку з цим суспільної небезпеки, а також про не зазначення у заяві місце, способу та інші обставини вчинення злочину. Однак, як наголошує апелянт, з таким рішенням слідчого судді погодитись неможливо, оскільки такими діями працівників ДБР та прокурора були порушені основоположні права і свободи ОСОБА_6 та норми Конституції України, які є нормами прямої дії.

На апеляційну скаргу захисника, прокурором ОСОБА_12 подані заперечення, в яких прокурор, вважаючи ухвалу слідчого судді законною та обґрунтованою, просить залишити її без змін, а апеляційну скаргу адвоката - без задоволення; провести апеляційний розгляд за його відсутності.

В обґрунтування заперечень прокурор зазначає, що за результатами перевірки доводів, викладених у заяві встановлено, що 22 грудня 2023 року за місцем проживання ОСОБА_6 ( АДРЕСА_1 ) проведено обшук, в порядку ч. 3 ст. 233 КПК України. 22 грудня 2023 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 4 ст. 409 КК України. Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва ОСОБА_13 від 4 січня 2024 року у справі № 757/191/24-к групі слідчих у кримінальному провадженні № 0000001 надано дозвіл на проведення 22 грудня 2023 року обшуку житла ОСОБА_6 за вказаною адресою з метою відшукання та вилучення мобільного телефону iphone у заблокованому стані без ідентифікуючих даних. Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 9 січня 2024 року у справі № 757/199/24-к у задоволенні клопотання слідчого про накладення арешту на мобільний телефон iphone у заблокованому стані без ідентифікуючих даних, який вилучено 22 грудня 2023 року під час невідкладного обшуку у ОСОБА_6 , відмовлено. З огляду на вказані обставини адвокату ОСОБА_7 було надано обґрунтоване роз`яснення про те, що у його заяві від 11 квітня 2024 року не наведено обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, відповідно до вимог ст. 214 КПК України та постанови Верховного Суду від 30 вересня 2021 року у справі № 556/450/18, а тому підстав для внесення відомостей до ЄРДР не встановлено (№ 11/2/1-32485ВИХ-24 від 17 квітня 2024 року). 3 травня 2024 року обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000001 від 21 березня 2023 року за обвинуваченням ОСОБА_6 та інших військовослужбовців військової частини НОМЕР_1 , які в умовах воєнного стану не з`явились вчасно на службу до військової частини без поважних причин за ч. 2 ст. 28 ч. 4 ст. 409 КК України, а також командира зазначеної військової частини НОМЕР_1 за фактом перевищення службових повноважень при відрядженні військовослужбовців з військової частини за ч. 5 ст. 426-1 КК України, надіслано до Шевченківського районного суду міста Києва. Судовий розгляд триває.

Заслухавши доповідь судді, пояснення адвоката ОСОБА_7 на підтримку доводів апеляційної скарги та клопотання про поновлення строку, дослідивши матеріали судового провадження, обговоривши доводи апеляційної скарги та клопотання про поновлення строку, колегія суддів доходить такого висновку.

Так, перевіряючи доводи клопотання адвоката про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді, колегія суддів враховує таке.

Згідно з п. 3 ч. 2 ст. 395 КПК України на ухвалу слідчого судді апеляційна скарга може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Відповідно до ч. 3 ст. 395 КПК України, якщо ухвала слідчого судді постановлена без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Перевіркою матеріалів судового провадження встановлено, що адвокат ОСОБА_7 в інтересах ОСОБА_6 у порядку, передбаченому ст. 303 КПК України, звернувся до Печерського районного суду м. Києва зі скаргою на бездіяльність уповноважених осіб Офісу Генерального прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання повідомлення про кримінальне правопорушення, подане 11 квітня 2024 року безпосередньо ОСОБА_6 (ас. 1-5).

Розгляд скарги призначений на 31 травня 2024 року на 09.15 год., про що адвокат повідомлений належним чином (ас. 32), що не оспорюється й апелянтом.

Адвокатом подана заява до слідчого судді, в якій адвокат просив здійснювати розгляд скарги без його участі (ас. 32).

За результатами судового розгляду скарги 31 травня 2024 року постановлена оскаржувана ухвала.

Оскільки оскаржувана ухвала постановлена з викликом осіб, які в судове засідання не з`явились, з урахуванням положень п. 3 ч. 2 ст. 395 КПК України останній день подачі апеляційної скарги на вказану ухвалу є 5 червня 2024 року - середа.

Проте, апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді подана лише 10 липня 2024 року (ас. 50), тобто, поза межами строку на апеляційне оскарження.

Відповідно до ч. 1 ст. 117 КПК України пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.

Перевіряючи доводи клопотання адвоката про поважність причин пропуску строку на апеляційне оскарження ухвали суду, колегія суддів враховує, що захисником доведено, що, копія ухвали захисником отримана лише 8 липня 2024 року, що не давало можливості дізнатись раніше про обґрунтованість прийнятого рішення, а, відтак, захисником строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді пропущений з поважних причин, а тому такий строк слід поновити.

Що стосується доводів апеляційної скарги, то колегія суддів вважає такі доводи непереконливими з таких підстав.

З наявних матеріалів судового провадження встановлено, що 11 квітня 2024 року ОСОБА_6 та адвокат ОСОБА_7 звернулись до Офісу Генерального прокурора з заявою про вчинене працівниками ТУ ДБР, розташованого у м. Києві, та прокурором Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіонукримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 162 КК України, в якій викладені обставини, які, на думку заявників, свідчать про вчинення вказаними особами кримінального правопорушення (ас. 5-9).

Оскільки відомості про зазначені кримінальні правопорушення до ЄРДР не внесені, адвокат ОСОБА_7 в інтересах ОСОБА_6 звернувся до слідчого судді Печерського районного суду м. Києва зі скаргою на бездіяльність уповноважених осіб Офісу Генерального прокурора, яка полягає у невнесенні до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомостей про кримінальне правопорушення за заявою від 11 квітня 2024 року.

Відмовляючи у задоволенні скарги, в оскаржуваній ухвалі слідчий суддя послався на те, що, аналізуючи зміст заяви ОСОБА_6 від 11 квітня 2024 року про вчинення кримінальних правопорушень посадовим особами Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону та Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Києві, слідчий суддя вважає, що, в розумінні ст.ст. 2, 11 КПК України, вона не містить даних про вчинення діяння, яке містить ознаки злочину та є суспільно небезпечним.

Відтак, слідчий суддя вважає, що в уповноважених осіб Офісу Генерального прокурора не виникло обов`язку внести відомості до ЄРДР.

Колегія суддів погоджується з таким висновком слідчого судді, і доводи апеляційної скарги правильність такого висновку не спростовують.

Чинним КПК закріплено процедуру початку досудового розслідування (без проведення дослідчої перевірки).

Так, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань (частина 1 статті 214 КПК). Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань (частина 2 статті 214 КПК).

Зазначена процедура свідчить про наявність певних критеріїв для віднесення викладеної у повідомленні про кримінальне правопорушення інформації та обставин, які можуть свідчити або не свідчити про вчинення кримінальних правопорушення, внаслідок чого вирішується питання внесення чи невнесення відповідних відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

У силу ст. 1 ККУкраїни завданням зазначеного нормативно-правового акту є правове забезпечення охорони прав і свобод людини і громадянина, власності, громадського порядку та громадської безпеки, довкілля, конституційного устрою України від кримінально-протиправних посягань, забезпечення миру і безпеки людства, а також запобігання кримінальним правопорушенням.

Для здійснення цього завдання Кримінальний Кодекс визначає, які суспільно небезпечні діяння є кримінальними правопорушеннями та які покарання застосовуються до осіб, що їх вчинили.

Стадія ініціювання кримінального провадження є важливою для виконання наведеного завдання і покликана, з одного боку, забезпечити рішуче оперативне реагування на кожне повідомлення про злочин, що є гарантією швидкого та повного його розкриття, притягнення винних до відповідальності, а з іншого - виключити незаконне і необґрунтоване залучення громадян в орбіту кримінального процесу.

До ЄРДР, серед іншого, вносяться відомості про: короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.

Якщо ж зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені у ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.

Наведений висновок відповідає Рішенню Конституційного Суду України від 17 червня 2020 року, згідно з пунктом 5 мотивувальної частини якого зазначено, що «встановлений законодавцем обсяг судового захисту стосовно оцінки бездіяльності уповноважених державних органів має забезпечити ефективність судового контролю, який має бути забезпечено під час розгляду відповідних питань хоча б у двох судових інстанціях: законодавець має запровадити такий обсяг судового контролю за бездіяльністю слідчого чи прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Реєстру після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення, що дозволяв би здійснити ефективний судовий контроль щодо відповідних питань та за наявності підстав надати особі можливість ініціювати початок кримінального провадження, а отже, надати їй реальний доступ до судового захисту».

Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду від 16 травня 2019 року (справа № 761/20985/18, провадження N 51-8007км18) наголосив: «...якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин...».

Таким чином, оцінка слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення у ньому інформації саме про кримінальне правопорушення є обов`язковим етапом реалізації визначених КК та КПК завдань.

Колегія суддів враховує, що зі змісту наявних у судовому провадженні даних беззаперечно встановлено, що обставини, на які посилається сторона захисту у заяві про вчинення кримінального правопорушення, як на обставини вчинення працівниками ТУ ДБР, розташованого у м. Києві, та прокурором Спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Центрального регіону злочину, стосуються проведення за місцем проживання ОСОБА_6 в межах іншого кримінального провадження № 0000001 від 21 березня 2023 року, у межах якого ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 , ОСОБА_17 , ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 4 ст. 409 КК України, ОСОБА_18 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 426-1 КК України.

На переконання колегії суддів, нове кримінальне провадження, на порушенні якого наполягають заявники, за своїм змістом має віддзеркалювати обставини кримінального провадження № 0000001 та має на меті з`ясування обставин, які підлягають дослідженню, перевірці та доказуванню в сукупності з іншими доказами саме у межах кримінального провадження № 0000001 від 21 березня 2023 року.

Згідно з ч. 2 ст. 22 КПК сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів та інших доказів, клопотань, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених КПК.

Таким чином, принцип змагальності сторін кримінального провадження забезпечується шляхом протилежності інтересів сторін цього провадження, що найефективніше забезпечує повноту матеріалів справи через активне виконання сторонами процесу тільки їм притаманних функцій.

Отже, з урахуванням наявності спільного підґрунтя інтересів сторін кримінального провадження та єдності обставин, на встановленні яких спрямовані зусилля таких суб`єктів, логічним є висновок, що порушення паралельного кримінального провадження не є обґрунтовано необхідним для реалізації визначених ст. 2 КПК завдань, однак може бути спробою вчинення впливу на сторону обвинувачення під час здійснення досудового розслідування.

Викладене свідчить, що до прийняття остаточного рішення у кримінальному провадженні № 0000001 від 21 березня 2023 року, яке буде об`єктивно свідчити про наявність або відсутність у діях вказаних у заяві ОСОБА_6 та адвоката ОСОБА_7 осіб складу відповідного кримінального правопорушення, оцінка зазначених в заяві обставин є необґрунтованою та передчасною.

За таких обставин, на переконання колегії суддів, слідчий суддя дійшов обґрунтованого висновку щодо відсутності у заяві ОСОБА_6 та адвоката ОСОБА_7 достатніх об`єктивних даних, які б свідчили про те, що описані у ній події свідчать, що існує ймовірність вчинення кримінального правопорушення, а, відтак, і про відсутність бездіяльності уповноважених осіб Офісу Генерального прокурора.

Відтак, під час постановлення оскаржуваної ухвали істотних порушень вимог КПК України, які могли б стати підставою для скасування ухвали слідчого судді, у тому числі за вимогами та обставинами, викладеними в апеляційній скарзі, колегією суддів не встановлено, а тому оскаржувана ухвала слідчого судді, яка є законною та обґрунтованою, підлягає залишенню без змін, а апеляційна скарга адвоката ОСОБА_7 не підлягає до задоволення.

Керуючись ст.ст. 376, 404, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Поновити адвокату ОСОБА_7 строк на апеляційне оскарження ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 31 травня 2024 року.

Апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_7 залишити без задоволення.

Ухвалу слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 31 травня 2024 року, якою відмовлено у задоволенні скарги адвоката ОСОБА_7 , який діє в інтересах ОСОБА_6 на бездіяльність уповноважених осіб Офісу Генерального прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань - залишити без змін.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:

_______________ ________________ ________________

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4