печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 вересня 2024 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , розглянувши матеріали клопотання прокурора Офісу Генерального прокурора ОСОБА_2 про передачу арештованого майна в управління Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів в рамках здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні, ?

В С Т А Н О В И В :

В провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшло клопотання прокурора Офісу Генерального прокурора ОСОБА_2 про передачу арештованого майна в управління Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів в рамках здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні.

Разом з тим, до призначення розгляду клопотання, представник сторони обвинувачення звернувся з заявою про повернення вказаного клопотання для доопрацювання.

Слідчий суддя дослідивши матеріали провадження, заяву представника сторони обвинувачення про повернення клопотання, її обґрунтування, дійшов наступного висновку.

Кримінальним процесуальним законодавством не передбачено повернення клопотання про арешт майназа заявою слідчого/прокурора.

Частиною 7 статті 100 КПК України визначено, що у випадках, передбачених пунктами 2, 4 та абзацом сьомим частини шостої цієї статті, слідчий за погодженням із прокурором або прокурор звертається з відповідним клопотанням до слідчого судді місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до слідчого судді Вищого антикорупційного суду, або до суду під час судового провадження, яке розглядається згідно із статтями 171-173 цього Кодексу.

Так, відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

Проте, відповідно до п. 19 ч. 1 ст. 7 КПК України та ч. 1 ст. 26 КПК України, однією із загальних засад кримінального провадження є диспозитивність, яка полягає у вільному використанні сторонами кримінального провадження своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

Частиною 6 статті 9 КПК України передбачено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Разом з тим, частиною 2 статті 185 КПК України передбачено, якщо після подання клопотання про застосування запобіжного заходу слідчому, прокурору стали відомі інші обставини, що можуть вплинути на вирішення судом питання про застосування запобіжного заходу, він зобов`язаний доповнити або змінити клопотання, або замінити його новим клопотанням.

Виходячи з принципу диспозитивності кримінального провадження, враховуючи викладені обставини та волевиявлення сторони обвинувачення, яка не підтримує клопотання у тому вигляді, в якому воно подане, приходжу до переконання, що клопотання підлягає поверненню заявнику, що у відповідності до п. 19 ч. 1 ст. 7, ч. 1 ст. 26, ч. 3 ст. 172, ч. 2 ст. 185 КПК України, є його правом.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. 7, 26,19, 100, 172, 185 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання прокурора Офісу Генерального прокурора ОСОБА_2 про передачу арештованого майна в управління Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів в рамках здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні - повернути.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_3