Справа № 639/6105/24
Провадження № 1-кс/639/1221/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 вересня 2024 року м. Харків

Слідчий суддя Жовтневого районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань клопотання прокурора Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню №0000929 від 20.09.2024,

ВСТАНОВИВ:

У провадження слідчого судді Жовтневого районного суду м. Харкова надійшло клопотання прокурора Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню №0000929 від 20.09.2024.

В обґрунтування клопотання прокурор зазначає, що у провадженні слідчого відділення ВП № 1 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області перебувають матеріали досудового розслідування за №0000929 від 20.09.2024 за ознаками ч. 1 ст. 307 КК України. Процесуальне керівництво за вказаним кримінальним провадженням здійснюється Новобаварською окружною прокуратурою м. Харкова.

З матеріалів кримінального провадження встановлено, що до відділу поліції надійшло повідомлення про те, що 10.09.2024 за адресою м. Харків, вул. Полтавський шлях 99, у приміщенні ДУ «Харківський слідчий ізолятор» при огляді посилки на ім`я слідчо-заарештованого ОСОБА_4 , 1986 р.н. в тканевому рушнику було виявлено білу порошкоподібну речовину.

Невідкладно на місце події за адресою АДРЕСА_1 .

Під час проведення огляду місця події за адресою АДРЕСА_2 , 19.09.2024 у період часу з 12 години 00 хвилин по 12 годину 20 хвилин слідчим СВ ВП №1 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області, лейтенантом поліції ОСОБА_5 у приміщенні огляду посилок ДУ «Харківський слідчий ізолятор» було виявлено та вилучено наступне:

-Рушник червоного кольору з невідомою речовиною білого кольору (поміщено до експертного сейф-пакету №RIC2146991.

Фактичного власника вилученого майна не встановлено.

Постановою слідчого СВ ВП №1 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 від 20.09.2024 вилучений в ході огляду місця події предмет, а саме: рушник червоного кольору з невідомою речовиною білого кольору (поміщено до експертного сейф-пакету №RIC2146991 визнаний речовим доказом по вказаному кримінальному провадженню.

Повернення вилученого майна може негативно вплинути на встановлення істини по кримінальному провадженню та встановлення усього кола осіб, причетних до скоєння вказаного кримінального правопорушення, оскільки у разі повернення зазначених речей можуть бути вжиті заходи та вчинені дії направленні на їх знищення, що може взагалі унеможливить встановлення об`єктивної істини у кримінальному проваджені, а також призначення та проведення необхідних судових експертиз.

Метою накладення арешту є збереження речових доказів.

У зв`язку із вище наведеним, вилучене майно (відповідно до переліку) має безпосереднє значення для встановлення обставин події, та воно можливо може бути об`єктами вчинення злочину. Крім того виникла гостра необхідність у дослідженні їх у експертних установах, з метою встановлення ринкової вартості, пред`явлення їх для впізнання та ідентифікації потерпілій, з метою подальшого доказування у кримінальному провадження та встановлення істини по справі.

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Згідно положень ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом першим частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій.

Отже, підставою для накладення арешту на майно є факт вилучення вищевказаного майна, яке має доказове значення вчинення кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 1 ст. 307 КК України.

Метою накладення арешту на вказані речові докази є їх збереження, оскільки, його повернення призведе до неминучого приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення або відчуження, з метою уникнення винною особою кримінальної відповідальності за скоєний злочин.

Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Відтак, повернення вилученого майна негативно вплине на встановлення істини по кримінальному провадженню, унеможливить проведення судових експертиз по кримінальному провадженню.

Тому звернення з відповідним клопотанням важливо для забезпечення доказової бази у кримінальному провадженні, про що вказано у ст. 170 КПК України.

На даний час власника вилученого майна не встановлено.

У судове засідання прокурор ОСОБА_3 не з`явився, звернувся із заявою, в якій просив розгляд клопотання проводити за його відсутності, вимоги клопотання підтримав, просив задовольнити.

У відповідності до ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Перевіривши доводи поданого клопотання, дослідивши матеріали справи, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Вимогами п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, збереження речових доказів.

У випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу (ч. 3 ст. 170 КПК України).

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставини, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально-протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально-протиправним шляхом. Документи є речовими доказами, якщо вони містять вищевказані ознаки.

Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Судовим розглядом встановлено наступне.

Наразі триває досудове розслідування в кримінальному провадженні, яке внесено в ЄРДР за №0000929 від 20.09.2024, за ознаками ч. 1 ст. 307 КК України, яким встановлено, що до відділу поліції надійшло повідомлення про те, що 10.09.2024 за адресою м. Харків, вул. Полтавський шлях 99, у приміщенні ДУ «Харківський слідчий ізолятор» при огляді посилки на ім`я слідчо-заарештованого ОСОБА_4 , 1986 р.н. в тканевому рушнику було виявлено білу порошкоподібну речовину.

Невідкладно на місце події за адресою АДРЕСА_1 .

Під час проведення огляду місця події за адресою АДРЕСА_2 , 19.09.2024 у період часу з 12 години 00 хвилин по 12 годину 20 хвилин слідчим СВ ВП №1 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області, лейтенантом поліції ОСОБА_5 у приміщенні огляду посилок ДУ «Харківський слідчий ізолятор» було виявлено та вилучено наступне:

-Рушник червоного кольору з невідомою речовиною білого кольору (поміщено до експертного сейф-пакету №RIC2146991.

Фактичного власника вилученого майна не встановлено.

Постановою слідчого СВ ВП №1 ХРУП №3 ГУНП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 від 20.09.2024 вилучений в ході огляду місця події предмет, а саме: рушник червоного кольору з невідомою речовиною білого кольору (поміщено до експертного сейф-пакету №RIC2146991 визнаний речовим доказом по вказаному кримінальному провадженню.

Стороною обвинувачення доведено, що вилучені речі мають значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину та відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт вказаного майна, в подальшому може перешкодити кримінальному провадженню. На виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України сторона обвинувачення в цій частині довела слідчому судді необхідність арешту цього майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.

Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження.

Таким чином, без накладання арешту на вищевказане майно в подальшому воно може бути приховане, знищене або передано третім особам. Накладення арешту на вилучене майно необхідно з метою забезпечення збереження речового доказу, у зв`язку з чим клопотання прокурора про арешт майна є законним, обґрунтованим та підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню №0000929 від 20.09.2024 задовольнити.

Накласти арешт на майно, що вилучене 20.09.2024 під час проведення огляду місця події за адресою: АДРЕСА_2 , а саме:

-Рушник червоного кольору з невідомою речовиною білого кольору (поміщено до експертного сейф-пакету №RIC2146991).

Майно, на яке накладено арешт, зберігати у встановленому законодавством порядку.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її проголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1