УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 564/3662/24

30 вересня 2024 року

Костопільський районний суд Рівненської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1

за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в режимі відеоконференції, в м. Костопіль виділене кримінальне провадження за обвинувальним актом у кримінальному провадженні № 0000134 від 25.07.2022 року по обвинуваченню ОСОБА_3

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 294 КК України,

за участю сторін кримінального провадження - прокурора ОСОБА_4 , обвинувачених ОСОБА_3 , захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_5 ,

ВСТАНОВИВ:

У провадження Костопільського районного суду Рівненської області перебуває виділене кримінальне провадження за обвинувальним актом у кримінальному провадженні № 0000134 від 25.07.2022 року по обвинуваченню ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 294 КК України.

Прокурор ОСОБА_4 звернувся до суду із клопотанням про обрання запобіжного заходу у виглядді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_3 .

В обгрунтування клопотання зазначає, що у разі незастосування до ОСОБА_3 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою існує ймовірність настання ризиків того, що останній спробує: переховуватися від суду (п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України); вчинити інше кримінальне правопорушення (п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України).

Так, наявність ризику передбаченого п.1 ч. 1 ст. 177 КПК України обгрунтовує тим, що санкцією ч. 1 ст. 294 КК України передбачене покарання у вигляді позбавлення волі строком від 5 до 8 років, а відповідно до практики ЄСПЛ (Сулаоя проти Естонії, Панченко проти росії), тяжкість вказаного покарання, якому може бути підданий підозрюваний, чи обвинувачений можна законно розглядати, як підставу, що може спонукати до втечі. Наявність ризику передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України підтверджується тим, що обвинувачений раніше неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності за вчинення різного роду тяжких злочинів. Також, просить суд врахувати, зокрема, наявність вагомих доказів про вчинення обвинуваченим інкримінованого йому кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_3 у разі визнання його винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 294 КК України, вік та стан здоров`я обвинуваченого, який являється здоровою, працездатною особою, ризики продовження чи повторення протиправної поведінки, репутацію обвинуваченого, який являється раніше судимою особою.

Прокурор в судовому засіданні підтримав подане ним клопотання та просив його задоволити з підстав викладених у ньому.

Обвинувачений та його захисник в судовому засіданні не заперечували щодо задоволення клопотання прокурора.

З`ясувавши думку учасників судового провадження, щодо зазначеного вище клопотання, суд дійшов таких висновків.

Згідно ч. 1 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Відповідно до ч. 3 ст. 331 КПК України за наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та надсилається уповноваженій службовій особі до місця ув`язнення.

Згідно ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини; 12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Не роблячи передчасних висновків, щодо вини обвинуваченого, беручи до уваги, що обвинувачений ОСОБА_3 обгрунтовано обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 294 КК України, яке згідно до ст. 12 КК України віднесено до тяжких злочинів та за яке законом передбачене покарання у вигляді позбавленням волі на строк від 5 до 8 років та визначені ст.177 КПК України ризики, а саме: переховуватися від суду та вчинення інших кримінальних правопорушень, і вони в повній мірі обґрунтовують тримання ОСОБА_3 під вартою, більш м`який запобіжний захід, ніж тримання під вартою, не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого, а тому клопотання прокурора слід задовольнити та обрати до ОСОБА_3 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів.

Так, прокурором доведено, що ризик передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме ризик переховуватися від суду підтверджується тим, що будучи на волі ОСОБА_3 може переховуватись задля уникнення від відповідальності, так як санкція ч. 1 ст. 294 КК України передбачає безальтернативну міру покарання - позбавлення волі строком від 5 до 8 років.

Ризик вчинення іншого кримінального провадження, підтверджується тим, що обвинувачений раніше неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності за вчинення різного роду тяжких злочинів, зокрема: 30.01.2013 Дніпропетровським районним судом за ч.1 ст. 162, стт. 75 КК України до 2 років обмеження волі із іспитовим строком 1 рік 6 місяців; 07.07.2016 Дніпропетровським районним судом за ч.1 ст. 309, ч.1 ст. 115, ст. 70, 71 КК України до 14 років позбавлення волі, при цьому на шлях виправлення не став та в умовах воєнного стану вчинив 25.07.2022 у ДУ «Полицька виправна кодонія (№76)» новий умисний тяжкий злочин.

Суд, враховуючи, ризики передбачені ст. 177 КПК України, а також те, що ОСОБА_3 обвинувачуються в скоєнні тяжкого злочину, вважає за доцільне вирішити питання про обрання обвинуваченому запобіжного заходу у виді тримання під вартою, вважаючи його таким, що відповідає характеру та тяжкості діяння, що інкримінується обвинуваченому, та запобіганню можливості перешкоджати інтересам правосуддя, зокрема і ухиленню від суду, а тому, суд приходить до висновку про відсутність на цей час підстав для обрання обвинуваченому інших більш м`яких запобіжних заходів, крім тримання під вартою.

Будь-яких даних відсутність ризиків передбачених ст. 177 КПК України, для застосування стосовно обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою, в судовому засіданні не встановлено. Перелічені вище обставини обумовлюють висновок суду про необхідність обрання обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

При цьому, відповідно до вимог ч. 4 ст. 183 КПК України, зважаючи на те, що ОСОБА_3 обвинувачується у кримінальному правопорушенні вчиненому із застосуванням насильства або погрозою його застосування суд не вбачає підстав для визначення застави як альтернативного виду запобіжного заходу.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 5, 21, 31, 35, 75, 80-82, 197, 331 КПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Обрати відносно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та жителя АДРЕСА_1 , українця, громадянина України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 28 листопада 2024 року, без визначення розміру застави, та утримувати його в Державній установі Рівненськкий слідчий ізолятор.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Рівненського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Ухвала суду підлягає негайному виконанню і подання апеляційної скарги на ухвалу не зупиняє її виконання.

СуддяОСОБА_1