Провадження № 1-кс/760/7003/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 липня 2024 року м. Київ

Слідчий суддя Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого СВ Солом`янського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 , погоджене прокурором Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні №0001915 від 25 червня 2024 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України,

В С Т А Н О В И В:

Старший слідчий Солом`янського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва з клопотанням, погодженим прокурором Солом`янської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань №0001915 від 25 червня 2024 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України, в якому просить накласти арешт на тимчасово вилучене майно під час проведення слідчих дій у кримінальному провадженні, а саме:

-футболку рожевого кольору в смужку рожевого та чорного кольору, яка поміщена до спец.пакету № PSP 2096956;

-мобільний телефон марки «Samsung» темного кольору, ІМЕІ 1: НОМЕР_1 , ІМЕІ 2: НОМЕР_2 , з номером телефону НОМЕР_3 , який поміщено до спец. пакету № WAR 1149530.

В обґрунтування клопотання зазначила, що У провадженні слідчого відділу Солом`янського УП ГУНП у м. Києві перебувають матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001915 від 25.06.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого за ч.4 ст.186 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 25.06.2024 року приблизно о 15 год. 15 хв. за адресою: АДРЕСА_1 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , діючи в період воєнного стану, відкрито викрав у ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , мобільний телефон марки Самсунг А10, з абонентським номером телефону НОМЕР_3 .

Так, 25.06.2024 року за адресою: АДРЕСА_2 в ході проведення невідкладного обшуку в порядку ч. 3 ст. 233 КПК України виявлено та вилучено:

- футболку рожевого кольору в смужку рожевого та чорного кольору, яка поміщена до спец.пакету № PSP 2096956;

- мобільний телефон марки «Samsung» темного кольору, ІМЕІ 1: НОМЕР_1 , ІМЕІ 2: НОМЕР_2 , з номером телефону НОМЕР_3 , який поміщено до спец. пакету № WAR 1149530.

Слідчим суддею Солом`янського районного суду м. Києва 03 липня 2024 року було винесено ухвалу про повернення клопотання особі, яка його подала та встановити строк в сімдесят дві години з моменту отримання копії ухвали слідчим для усунення недоліків.

Старшим слідчим слідчого відділу Солом`янського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_3 10.07.2024 року в Солом`янському районному суді м. Києва була отримана ухвала про усунення недоліків та додатки до клопотання про накладення арешту на майно.

В даному випадку є наявність обґрунтованих ризиків, які дають достатні підстави вважати, що в разі повернення вилученого без накладення арешту, може призвести до втрати речових доказів, шляхом його знищення, приховування або псування до завершення досудового слідства, що призведе до неможливості проведення слідчих дій та повного, об`єктивного, всебічного проведення, а саме в даній футболці підозрюваний ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вчинив дане кримінальне правопорушення, про що вказує потерпілий та свідки ОСОБА_7 та ОСОБА_8 в допитах та під час перегляду відеозапису. А також вилучений під час обшуку за адресою: АДРЕСА_2 , мобільний телефон марки «Samsung» темного кольору, ІМЕІ 1: НОМЕР_1 , ІМЕІ 2: НОМЕР_2 , з номером телефону НОМЕР_3 , який належить потерпілому ОСОБА_6 , який проживає за адресою: АДРЕСА_3 , документи на даний телефон в потерпілого відсутні, про що вказано в заяві та допиті потерпілого.

05 липня 2024 року слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва виніс ухвалу справа №760/15110/24 про задоволення клопотання про надання дозволу на проведення обшуку АДРЕСА_2 .

Вищевказане майно, відповідно до п.3 ч.1 ст.167 КПК України є предметом кримінального правопорушення.

З метою всебічного, повного і неупередженого розслідування, встановлення всіх обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню, виникла необхідність у накладенні арешту на вилучене майно, - оскільки його незастосування може призвести до зникнення, заміни, втрати або пошкодження майна або настання інших наслідків, які можуть перешкоджати кримінальному провадженню, а також з метою забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду.

Також, для забезпечення мети заходу кримінального провадження - арешту майна, з метою збереження речових доказів, просила здійснювати розгляд клопотання за відсутності власника майна. До підозрюваного ОСОБА_5 згідно ухвали слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою в Київському слідчому ізоляторі.

Слідчий в судове засідання не з`явилась, однак подала до суду заяву в якій просить проводити розгляд клопотання без її участі, клопотання про арешт майна задовольнити з підстав, викладених у ньому.

Власник майна ОСОБА_6 в судове засідання також не з`явився, однак від нього надійшла заява, у якій вказав, що не заперечує проти накладення арешту на його мобільний телефон марки «Samsung».

Власник майна ОСОБА_5 в судове засідання також не з`явився, про дату, час та місце судового засідання повідомлявся належним чином.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання необхідно задовольнити з огляду на таке.

Згідно з вимогами ч.1 ст.16 КПК України, позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Відповідно до ч.1 ст.173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Як визначено ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

У кожному конкретному кримінальному провадженні слідчий суддя, застосовуючи вид обтяження, в даному випадку арешт майна, має неухильно дотримуватись вимог закону. При накладенні арешту на майно слідчий суддя має обов`язково переконатися в наявності доказів на підтвердження вчинення кримінального правопорушення. При цьому, закон не вимагає аби вони були повними та достатніми на цій стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого злочину. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість в тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно накласти вид обмеження з метою уникнення негативних наслідків.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Частиною другою статті 170 КПК України передбачено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Враховуючи правові підстави для накладення арешту на майно, яке вилучено під час проведення обшуку 25 червня 2024 року, слідчий суддя приходить до висновку, що тимчасово вилучене майно відповідає критеріям, зазначеним у ст.98 КПК України, оскільки вилучені предмети, а саме мобільний телефон марки «Samsung» є предметом кримінального правопорушення, а футболка рожевого кольору в смужку рожевого та чорного кольору містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Враховуючи викладене, а також те, що слідчий довів необхідність арешту майна, наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає задоволенню, а вказане вище тимчасово вилучене майно - арешту з метою забезпечення збереження речових доказів.

Таке втручання в право власників майна на мирне володіння своїм майном є законним, переслідує суспільний інтерес, а також є пропорційним визначеним цілям. На цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власника (користувача) майна з метою забезпечення кримінального провадження.

Відповідно до ч.1 ст.175 КПК України ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Керуючись статтями 131, 132, 167, 170-173, 309, 376, 395 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на майно у кримінальному провадженні №0001915 від 25 червня 2024 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України, вилучене під час проведення слідчих дій у кримінальному провадженні, а саме:

-футболку рожевого кольору в смужку рожевого та чорного кольору, яка поміщена до спец.пакету № PSP 2096956;

-мобільний телефон марки «Samsung» темного кольору, ІМЕІ 1: НОМЕР_1 , ІМЕІ 2: НОМЕР_2 , з номером телефону НОМЕР_3 , який поміщено до спец. пакету № WAR 1149530.

Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Київського апеляційного суду. Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Слідчий суддя Солом`янського районного

суду міста Києва ОСОБА_1