Провадження № 1-кс/175/4718/24
22 жовтня 2024 року смт Слобожанське Дніпровського
району Дніпропетровської області
Слідчий суддя Дніпропетровського районного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участі секретаря ОСОБА_2 , з участю прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , в присутності підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 ,
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який народився в м. Дніпропетровськ, громадянина України, не одруженого, не працевлаштованого, у якого відсутні утриманці, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстрованого% АДРЕСА_2 , раніше судимого Бабушкінським районним судом м. Дніпропетровська 06.02.2014 за ч. 2 ст. 15 ч. 1 ст. 115 КК України строком на 8 років,
запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, -
Клопотанням, яке надійшло для розгляду слідчому судді, слідчий порушує питання про застосування до підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.
18 жовтня 2024 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру в у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.
21 жовтня 2024 року о 12:00 год. підозрюваному вручено копію клопотання про застосування відносно нього запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.
На думку слідчого та прокурора застосування до підозрюваного ОСОБА_5 іншого запобіжного заходу окрім як домашній арешт, призведе до здійснення підозрюваним протидії кримінальному провадженню у спосіб вказаний в п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема: переховуватися від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на потерпілого, свідка; вчинити інше кримінальне правопорушення.
Підозрюваний не заперечував проти застосування до нього запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, не оспорював обґрунтованість підозри, та своєї провини у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, його захисник висловила позицію узгоджену із підзахисним.
Вивчивши клопотання слідчого та матеріали додані до клопотання, з`ясувавши думку осіб, що приймали участь у розгляді клопотання слідчого, зокрема, міркування прокурора та слідчого щодо доведеності наданими слідчому судді доказами обставин, передбаченого ч.1 ст.194 КПК України, думку підозрюваної, яка не оспорювала обґрунтованості підозри та своєї причетності до вчинення зазначеного злочину, проаналізувавши та зіставивши результати розгляду клопотання слідчого між собою, та у сукупності з наданим до клопотання обґрунтуванням приходжу до наступного висновку.
Додані до клопотання слідчого докази, є вагомими і достатньо повно обґрунтовують підозру відносно ОСОБА_5 щодо вчинення останнім кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.
Статтею 176 КПК України передбачений перелік запобіжних заходів, одним з яких є й такий запобіжний захід, як домашній арешт.
Відповідно до ч.4 ст.176 КПК України запобіжні заходи застосовуються під час досудового розслідування слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора.
Прокурором доведено, що відносно підозрюваного ОСОБА_5 провадиться досудове розслідування, і йому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України. Також, висунута підозра обґрунтована доказами, зібраними в порядку, передбаченому КПК України.
Враховуючи те, що обґрунтованість підозри підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю вагомих доказів, детальний перелік яких міститься у клопотанні та досліджений під час розгляду клопотання, що слідчий суддя на цьому етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на ті дані, які були надані стороною обвинувачення, у слідчого судді наявні всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, що йому інкримінується.
Також має ураховуватися й позиція Європейського суду з прав людини, відповідно до якої «обгрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про котру йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.90).
Перевіряючи доводи клопотання щодо застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою домашнього арешту слідчий суддя зобов`язаний: перевірити наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення; оцінити наявність ризиків, передбаченого ч.1 ст.177 КПК; оцінити в сукупності обставини, зазначені законодавцем в ч.1 ст. 178 КПК; виконати всі дії при розгляді клопотання, передбачені ст.193 КПК; встановити доведеність неможливості застосування більш м`яких запобіжних заходів (п.3 ч.1 ст.194 КПК).
Важливим моментом в контексті оцінки доводів щодо застосування запобіжного заходу є й питання оцінки співвідношення між собою тяжкості інкримінованого особі кримінального правопорушення з оцінкою міцності соціальних зв`язків підозрюваного, про що зазначено в рішенні ЄСПЛ у справі «W. проти Швеи?царіі?» (від 26 січня 1993 року, серія А, № 254-А, пункт 33) - ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового вироку; це слід робити з урахуванням низки інших відповідних фактів, які можуть або підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такии? и?ого незначнии? ступінь, якии? не може служити підставою для запобіжного ув`язнення. У цьому контексті має враховуватися, зокрема, особистість обвинуваченого, и?ого моральні переконання, маи?новии? стан і зв`язки з державою, в якіи? він зазнає судового переслідування, а також контакти підозрюваного.
На виконання вимог ст.ст.177-178 КПК України, відповідно до матеріалів клопотання встановлено, що на обліку у лікаря психіатра та лікаря нарколога підозрюваний не перебуває, за місцем проживання характеризується посередньо. Однак, ОСОБА_5 раніше судимий, зокрема, за вчинення кримінального правопорушення проти життя та здоров`я людини, маючи не зняту та не погашену у встановленому законом порядку судимість, знову вчинив тяжкий злочин, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від восьми до тринадцяти років, вказана обставина дає підстави вважати, що перебуваючи під загрозою кримінальної відповідальності та розуміючи реальність та невідворотність її настання, підозрюваний ОСОБА_5 може переховуватись від органів досудового слідства та суду.
Крім того, ОСОБА_5 не має офіційного місця роботи, як постійного джерела прибутку, а отже є підстави вважати, що останній може вчинити інші кримінальні правопорушення.
Розглядом клопотання доведено, що застосування інших запобіжних заходів не забезпечить належної поведінки підозрюваного під час здійснення досудового розслідування та подальшого судового розгляду, зокрема у зв`язку з тим, що підозрюваний ОСОБА_5 не заручився авторитетом в суспільстві та з-поміж осіб, які б мали особливу довіру і забезпечили б його належну процесуальну поведінку.
Окремо слідчий суддя враховує, що кримінальне правопорушення у якому підозрюється ОСОБА_5 вчинено під час дії встановленого на території Україні правового режиму воєнного стану.
Вказані обставини можуть зашкодити вирішенню завдань кримінального судочинства, та перешкоджатимуть ефективному, повному, всебічному та неупередженому розслідуванню за участю підозрюваного та підтверджує наявність ризиків, передбачених п.п.1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, про які зазначає сторона обвинувачення.
Ризик переховування від органів досудового розслідування та суду (п.1 ч.1 ст.177 КПК України) підтверджується тим, що підозрюваному, у разі визнання його винним в інкримінованому злочині, загрожує покарання виключно у виді позбавлення волі на строк до 15 років, що може бути розцінене, як більш вагомі негативні наслідки для себе, ніж наслідки за ухилення від правосуддя шляхом переховування від правоохоронних органів і суду.
Також не виключається можливість того, що ОСОБА_5 , може переховуватися від органів досудового розслідування змінивши місце свого мешкання та перебування, не повідомивши про це орган досудового розслідування, включно з можливістю спроби переховування ОСОБА_5 на непідконтрольних, тимчасово окупованих територіях Донецької та Луганських областей.
Ризик незаконно впливу на свідків та потерпілого (п.3 ч.1 ст.177 КПК України) полягає у тому, що свідки є знайомими підозрюваного, йому відомо місце мешкання свідків, їх зовнішній вигляд, анкетні данні, та він з метою заплутати суд аби уникнути відповідальності може вчинити спроби незаконного впливу на останніх, їх залякування, тиску, тощо. Крім того, підозрюваному разом з клопотанням вручено додатки, серед яких є протоколи допиту свідків.
Ризик вчинення інших кримінальних правопорушень (п.5 ч.1 ст.177 КПК України) обґрунтовується існуванням припущення, яке є достатньо високо імовірним про те, що ОСОБА_5 може вчинити інші кримінальні правопорушення, а саме полягає в тому, що останній перебуваючи на свободі, може вчинити інші кримінальні правопорушення з метою приховання слідів злочину, або незаконного впливу на свідків, беручи до уваги тяжкість покарання за вчинене ним кримінальне правопорушення. Окрім цього, ОСОБА_5 не має постійного джерела прибутку або міцних соціальних зв`язків, що в свою чергу може привести до вчинення ним в подальшому кримінальних правопорушень.
Враховуючи вказані обставини слідчий суддя вважає, що такий запобіжний захід як домашній арешт забезпечить дотримання підозрюваним процесуальних обов`язків під час досудового слідства та в суді, з покладенням на підозрюваного передбаченого у ч.5 ст.194 КПК України низки обов`язків.
Строк дії ухвали встановити в межах строку досудового розслідування.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 176-178, 183, 193, 194, 196, 205 КПК України, -
П О С Т А Н О В И В:
Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту із застосуванням електронного засобу контролю.
Покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:
- заборонити покидати приміщення будинку, який розташований: АДРЕСА_1 , в якому він проживає, з 20:00 до 06:00;
- прибувати до слідчого, прокурора і суду за першою вимогою;
- не відлучатись із населеного пункту в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця мекання;
- невідкладно здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт громадянина України для виїзду за кордон, інші документи (при наявності), що дають право на виїзд за межі України;
- утримуватись від спілкування зі свідками та потерпілим у вказаному кримінальному провадженні;
- докласти зусиль до пошуку роботи.
Строк дії ухвали до 18 грудня 2024 року.
Зобов`язати орган Національної поліції негайно поставити на облік ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , щодо якого застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту і повідомити про це слідчому.
Контроль за виконанням підозрюваним ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , домашнього арешту покласти на слідчого, в провадженні якого перебуває справа
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення, та може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1