Справа № 442/8137/24
Провадження № 1-кп/442/370/2024
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 жовтня 2024 року Головуюча-суддя Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області - ОСОБА_1 , перевіривши клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна в кримінальному проваджені №0000170 від 01.03.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України,

в с т а н о в и л а :

07.10.2024 до Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області звернулась ОСОБА_2 , яка просить скасувати арешт на виявлене та вилучене в ході обшуку у приміщенні квартири АДРЕСА_1 , де проживає ОСОБА_3 , грошові кошти в загальній сумі 30000 грн., який накладений під час досудового розслідування даного кримінального провадження ухвалою слідчого судді Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області від 21.08.2024.

Вивчивши подане клопотання, вважаю, що таке не відповідає вимогам статті 174 Кримінального процесуального кодексу України, виходячи з наступного.

У відповідності до частини першої-другої статті 174 Кримінального процесуального кодексу України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

З аналізу статті 174 Кримінального процесуального кодексу України вбачається, що у клопотанні про скасування арешту в обов`язковому порядку має бути зазначено наступне: хто звертається із клопотанням про скасування арешту майна (власник майна тощо); перелік і вид майна, арешт на який має бути скасовано; яким процесуальним документом та коли був накладений арешт; мотивація, чому слід скасувати арешт.

Проте заявник звернувся до Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області з клопотанням про скасування арешту майна, однак не мотивував клопотання та не представив жодних підтверджуючих доказів, а саме: хто звертається із клопотанням про скасування арешту майна (власник майна, користувач тощо); коли і ким накладався арешт (до заяви додано роздруківку ухвали від 21.08.2024 з ЄДРСР, де не вказано найменуванням учасників кримінального провадження, місць проведення обшуку тощо), докази вилучення арештованого майна, а також, що у застосуванні арешту відпала потреба або арешт накладений необґрунтовано (посилання на перебування кримінального в суді, а відтак відсутність потреби в такому арешті є необґрунтованими).

Зазначені обставини перешкоджають призначенню заяви та її розгляду у відповідності до правил, визначених статтею 174 Кримінального процесуального кодексу України, оскільки слідчий суддя позбавлений можливості перевірити підстави накладення арешту, право заявника бути суб`єктом звернення з таким клопотанням, як і те, що відпала потреба у застосуванні арешту.

Відтак суддя позбавлена можливості з`ясувати, чи входить заявник до переліку осіб, які, відповідно до статті 174 Кримінального процесуального кодексу України, мають право звертатися до суду з таким клопотанням.

Положенням кримінального процесуального законодавства України не врегульовано питання повернення клопотання (заяви) про скасування арешту майна.

Згідно частини шостої статті 9 Кримінального процесуального кодексу України, у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Відповідно до пункту 1 частини другої статті 304 Кримінального процесуального кодексу України, скарга повертається, якщо скаргу подала особа, яка не має права подавати скаргу.

Враховуючи те, що клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна подано без додержання вимог статей 171-174 Кримінального процесуального кодексу України, приходжу до висновку, що клопотання підлягає поверненню особі, яка його подала, роз`яснивши, що повернення клопотання (заяви) не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді в порядку, передбаченому Кримінальним процесуальним кодексом України.

З урахуванням вищевикладеного, керуючись ст. ст. 9, 171-174, 304, 372 Кримінального процесуального кодексу України, суддя

у х в а л и л а:

Клопотання ОСОБА_2 про скасування арешту майна в кримінальному проваджені №0000170 від 01.03.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України - повернути заявнику.

Роз`яснити заявнику, що повернення клопотання (заяви) не позбавляє права повторного звернення до суду в порядку, передбаченому Кримінальним процесуальним кодексом України.

Ухвала може бути оскаржена протягом 7 днів із дня її оголошення безпосередньо до Львівського апеляційного суду.

Суддя ОСОБА_1