Справа № 405/5174/24
провадження № 1-кс/405/2156/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26.07.2024 м. Кропивницький

Слідчий суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , представника заявника адвоката ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кропивницькому скаргу адвоката ОСОБА_3 подану в інтересах ОСОБА_5 на бездіяльність прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

23.07.2024 до Ленінського районного суду м. Кіровограда від представника адвоката ОСОБА_3 надійшла скарга на бездіяльність прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення у якій зазначив, що на його думку начальник Долинського відділу Знам`янської окружної прокуратури ОСОБА_6 вступив у зговір зі слідчим СВ ВП №1 (м. Долинська) Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області та експертом Кропивницького відділення Київського НДІСЕ ОСОБА_7 про притягнення завідомо невинного до кримінальної відповідальності, яке поєднане зі штучним створенням доказів обвинувачення або іншою фальсифікацією, тобто злочину, передбаченого ч. 2 ст. 372 КК України, а саме:

- внесення до ЄРДР відомості про кримінальне правопорушення за ч. 2 ст. 240 КК України згідно якого, КП «Додинське міське комунальне господарство» при Долинській міській раді в період з 02.02.2022 по 02.02.2023 здійснювало водокористування без передбаченого законом дозволу;

- начальник Долинського відділу Знам`янської окружної прокуратури вступив у зговір з посадовими особами Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська область), які зробили завідомо неправдивий висновок про видобування підземних вод для питного водопостачення без наявності спеціального дозволу та рахування неіснуючих збитків та експертом Кропивницького відділення Київського НДІСЕ, яка зробила завідомо неправдивий висновок експерта №1261/24-27 від 25.06.2024;

- слідчим СВ ВП №1 (м. Долинська) Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області ОСОБА_8 змінено кваліфікацію правопорушення з ч. 2 ст. 372 КК України на ч. 2 ст. 364 КК України, за відсутності ознак цього злочину;

- після чого, у кримінальному провадженні прокурором погоджено складений слідчим обвинувальний акт відносно директора КП «Додинське міське комунальне господарство» при Долинській міській раді ОСОБА_5 про вчинення злочинів, передбачених ч. 3 ст. 240 та ч. 2 ст. 364 КК України.

Однак, 22.03.2019 КП «Додинське міське комунальне господарство» при Долинській міській раді отримало спеціальний дозвіл на користування надрами №4985 на геологічне вивчення, в тому числі і дослідно-промислову розробку, видобування підземних вод, в тому числі на свердловини АДРЕСА_1 та уклало угоду про умови користування надрами з метою геологічного вивчення, в тому числі дослідно-промислової розробки родовищ, корисних копалин загального значення.

За наведених обставин представник стверджує, що складений відносно ОСОБА_5 обвинувальний акт містить завідомо неправдиві дані про спричинення шкоди і вчинення кримінального правопорушення.

Станом на 23.07.2024, тобто день звернення до слідчого судді з даною скаргою, прокурором не внесені відомості про кримінальне правопорушення згідно заяви від 14.07.2024.

В судовому засіданні представник адвокат ОСОБА_3 скаргу підтримав за обставин, які в ній викладені, просив задовольнити.

Прокурор просив відмовити в задоволенні скарги.

Заслухавши доводи представника заявника, пояснення прокурора, вивчивши скаргу та матеріали, які подані на її обґрунтування, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений ч. 1 ст. 303 КПК України. Зокрема, у відповідності до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Слідчим суддею встановлено, що представником заявника адвокатом ОСОБА_3 до Кіровоградської обласної прокуратури подано заяву про вчинення злочину від 14.07.2024 №99 у якій представником зазначається про вчинення злочину начальником Долинського відділу Знам`янської окружної прокуратури ОСОБА_9 , слідчих СВ ВП №1 (м. Долинська) Кропивницького РУП ГУНП в Кіровоградській області, експертом Кропивницького відділення Київського НДІСЕ ОСОБА_10 , посадових осіб Державної екологічної інспекції Придніпровського округу (Дніпропетровська та Кіровоградська область) за ч. 2 ст. 383, ч. 2 ст. 384, ч. 2 ст. 366, ч. 2 ст. 364 КК України.

Першим заступником Керівника Кіровоградської обласної прокуратури ОСОБА_11 надано представнику адвокату ОСОБА_3 відповідь від 19.07.2024 №12-5764ВИХ-24-12-2540-24 згідно якої, у зверненні від 14.07.2024 про вчинення злочинів працівниками правоохоронних та контролюючих органів, експертом у кримінальному провадженні №000006 від 18.01.2024, не встановлено об`єктивних та достатніх підстав, які можуть свідчити про вчинення злочину особами, які наведені в заяві від 14.07.2024.

Згідно з ч. 1 ст. 214 КПК слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Відповідно до ч.2 ст.214 КПК України досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення затверджуються Офісом Генерального прокурора за погодженням з Міністерством внутрішніх справ України, Службою безпеки України, Національним антикорупційним бюро України, Державним бюро розслідувань, органом, що здійснює контроль за додержанням податкового законодавства.

Відповідно до п. 2 Глави 1 Розділу ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора 30.06.2020 № 298, відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема, мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КК України, підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом.

За ст. 11 КК України, кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення. Не є кримінальним правопорушенням дія або бездіяльність, яка хоча формально і містить ознаки будь-якого діяння, передбаченого цим Кодексом, але через малозначність не становить суспільної небезпеки, тобто не заподіяла і не могла заподіяти істотної шкоди фізичній чи юридичній особі, суспільству або державі.

Таким чином, положення ст. 214 КПК України, перебувають у тісному взаємозв`язку з ч. 1 ст.2 та ст. 11 КК України, згідно з якими підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою не будь-яких дій, а суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки конкретного складу кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення відомостей до ЄРДР.

Так, відповідно до вимог ч.1 та п.4 ч.5 ст. 214 КПК України, підставою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР є виявлення обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Підставами вважати, що в заяві чи повідомленні містяться відомості саме про злочин є об`єктивні дані, які дійсно свідчать про наявність ознак злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Це слугує гарантією для кожної особи від необґрунтованого обвинувачення та процесуального примусу.

Отже, певне звернення особи можна розглядати саме як заяву чи повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення, якщо воно містить реальні об`єктивні дані (а не суто гіпотетичні, надумані чи уявні), які вказують на можливий факт вчинення певного діяння, яке має ознаки кримінального правопорушення. При цьому, навіть якщо заявник прямо назве певне діяння злочином, то це не означатиме автоматично, що подія злочину насправді мала місце та наявний склад кримінального правопорушення, оскільки заявник може помилятися в юридичній оцінці відповідних фактів.

У пункті 36 постанови Великої Палати Верховного Суду від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 зазначено, що у межах процедури оскарження бездіяльності слідчого щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

У постанові Другої судової палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 16 травня 2019 року у справі № 761/20985/18 висловлено правову позицію, згідно з якою «...положеннями ст. 3 КПК визначено, що кримінальне провадження це досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність. Досудове розслідування - це стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР і закінчується, серед іншого, закриттям кримінального провадження. Якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин...».

У постанові ККС ВС від 30.09.2021 у справі № 556/450/18 зазначено, що підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Стадія ініціювання кримінального провадження є важливою для виконання його завдань, зазначених в ст. 2 КПК України, і покликана з одного боку забезпечити оперативне реагування на кожне повідомлення про злочин, що є гарантією швидкого та повного його розкриття, притягнення винних до відповідальності, а з іншого виключити незаконне і необґрунтоване залучення осіб в сферу впливу кримінального процесу, а також марне витрачання сил і засобів правоохоронних органів. Правове регулювання механізму кримінально-процесуальної діяльності не повинно давати можливість окремим особам зловживати своїми правами та використовувати її з метою, що суперечить суспільним потребам, зокрема, задля досягнення власних інтересів. Запобіжниками цьому є, зокрема встановлення кримінальної відповідальності за завідомо неправдиве повідомлення про вчинення кримінального правопорушення (ст. 383 КК України) та фільтр повідомлень про кримінальні правопорушення, що підлягають внесенню до ЄРДР, встановлений нормами самого КПК України.

Отже, ініціювати процедуру кримінального переслідування та застосувати державний механізм для здійснення досудового розслідування доцільно лише у випадку, коли наявні підстави вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення. Безпідставне відкриття кримінального провадження є недопустимим і може порушувати права конкретних осіб, відносно яких таке провадження ініційоване, та є неефективним, з точки зору використання державних ресурсів.

Проаналізувавши заяву представника адвоката ОСОБА_3 від 14.07.2024, з`ясувавши обставини та надавши оцінку доказам, слідчий суддя приходить до висновку, що за своїм змістом та суттю заява представника адвоката ОСОБА_3 не є повідомленням про злочин, оскільки, як було встановлено у вказаній заяві представник висловлює незгоду з кримінальним провадженням, яке розпочато відносно ОСОБА_5 , доказів які були у ньому зібрані та складеного відносно ОСОБА_5 обвинувального акту.

Водночас, чинний КПК України наділяє сторону захисту, які на досудовому розслідуванні так і на стадії судового слідства висловлювати свої доводи, міркування, заперечення, в тому числі і з приводу обставин, які викладені в заяві від 14.07.2024 та недопустимості зібраних стороною обвинувачення доказів.

Таким чином, на підставі викладеного, а також проаналізувавши наведені у скарзі доводи, оцінивши наявні матеріали у їх сукупності, слідчий суддя дійшов до висновку про відмову у задоволенні скарги представника адвоката ОСОБА_3 .

Керуючись ст. ст.214, 303-307 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні скарги адвоката ОСОБА_3 подану в інтересах ОСОБА_5 на бездіяльність прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Кропивницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення та набирає законної сили після закінчення строку на її оскарження.

Слідчий суддя ОСОБА_12