Провадження № 1-в/686/684/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 жовтня 2024 року м. Хмельницький

Хмельницький міськрайонний суд Хмельницької області в складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

з участю: секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Хмельницькому кримінальне провадження за поданням державної установи «Райківецька виправна колонія (№ 78)» про вирішення питання про приведення вироку до вимог закону і визначення остаточної міри покарання щодо засудженого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Хмельницького Хмельницької області, громадянина України, з професійно-технічною освітою, неодруженого, непрацюючого, жителя АДРЕСА_1 ,

встановив:

Вироком Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 26 серпня 2021 року ОСОБА_4 засуджений за ч. 3 ст. 185 КК України на 3 роки позбавлення волі, в силу ст. 75 КК України звільнений від відбування покарання з випробуванням із встановленням іспитового строку тривалістю 1 рік, який ухвалою цього ж суду від 01 квітня 2022 року скасований, покарання відбуває в ДУ «Райківецька виправна колонія (№ 78)».

Начальник державної установи «Райківецька виправна колонія (№ 78)» Віктор Туркот звернувся до суду з поданням про приведення вироку відносно засудженого ОСОБА_4 до вимог Закону України «Про внесення змін до Кодексу України про адміністративні правопорушення та деяких інших законів України щодо посилення відповідальності за дрібне викрадення чужого майна та врегулювання деяких інших питань діяльності правоохоронних органів» від 18 липня 2024 року № 3886-IX (далі - Закон № 3886-IX).

В судове засідання представник установи виконання покарань та засуджений, які належним чином повідомлені про місце та час розгляду справи, не з`явилися. У відповідності до ч. 5 ст. 539 КПК України суд розглядає справу за їх відсутності, проти чого не заперечив прокурор.

Заслухавши думку прокурора, який проти задоволення подання не заперечив, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що подання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч. 2 ст. 74 КК особа, засуджена за діяння, караність якого законом усунена, підлягає негайному звільненню від призначеного судом покарання.

09 серпня 2024 року набув чинності Закон № 3886-IX, яким внесено зміни до ст. 51 КУпАП (Дрібне викрадення чужого майна).

Положеннями ч. 1 ст. 51 КУпАП (у редакції Закону № 3886-IX) передбачено відповідальність за дрібне викрадення чужого майна шляхом крадіжки, шахрайства, привласнення чи розтрати, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення не перевищує 0,5 неоподатковуваного мінімуму доходів громадян.

Частиною 2 ст. 51 КУпАП (у редакції Закону № 3886-IX) установлено, що відповідальність за вчинення дій, передбачених ч. 1 ст. 51 КУпАП настає, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення становить від 0,5 до 2 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Отже, особа, яка вчинила дрібне викрадення чужого майна шляхом крадіжки, шахрайства, привласнення чи розтрати, підлягає адміністративній відповідальності у випадку, якщо вартість такого майна на момент вчинення правопорушення становить до 2 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Аналіз указаних норм закону свідчить про те, що кримінальна відповідальність настає у випадку, якщо розмір такого майна перевищує розмір, установлений ст. 51 КУпАП, а саме 2 неоподатковуваних мінімуми доходів громадян.

Згідно з ч. 5 Підрозділу 1 Розділу ХХ Податкового кодексу України, якщо норми інших законів містять посилання на неоподатковуваний мінімум доходів громадян, то для цілей їх застосування використовується сума в розмірі 17 грн., крім норм адміністративного та кримінального законодавства в частині кваліфікації адміністративних або кримінальних правопорушень, для яких сума неоподатковуваного мінімуму встановлюється на рівні податкової соціальної пільги, визначеної пп. 169.1.1 п. 169.1 ст. 169 розділу IV цього Кодексу для відповідного року, яка дорівнює 50 відсоткам розміру прожиткового мінімуму для працездатної особи (у розрахунку на місяць), установленого законом станом на 01 січня звітного податкового року.

Відповідно до вироку Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 26 серпня 2021 року кримінальне правопорушення, передбачене ч. 3 ст. 185 КК України, ОСОБА_4 вчинив 25 травня 2020 року.

Статтею 7 Закону України від 14 листопада 2019 року № 294-IX «Про державний бюджет України на 2020 рік» прожитковий мінімум для працездатної особи станом на 01 січня 2020 року встановлений у сумі 2102 грн. та відповідно 50 відсотків від його розміру становить 1051 грн.

Таким чином, з огляду на зміст положень Податкового кодексу України та Закону № 3886-IX на момент вчинення ОСОБА_4 злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, розмір вартості викраденого майна, з якого настає кримінальна відповідальність за ст. 185 КК України, становив 2102 грн. (1051 х 2).

Як убачається з вироку суду ОСОБА_4 таємно викрав належне потерпілій майно на загальну суму 256 грн. 90 коп.

Положеннями ч. 1 ст. 3 КК України встановлено, що законодавство України про кримінальну відповідальність становить КК України, який ґрунтується на Конституції України та загальновизнаних принципах і нормах міжнародного права. При цьому зміни до законодавства України про кримінальну відповідальність можуть вноситися виключно законами про внесення змін до цього Кодексу та/або до кримінального процесуального законодавства України, та/або до законодавства України про адміністративні правопорушення (ч. 6 ст. 3 КК України).

Відповідно до ст. 58 Конституції України закони та інші нормативно-правові акти не мають зворотної дії в часі, крім випадків, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи.

Зазначені норми Основного Закону України також знайшли своє відображення і в ч. 1 ст. 5 КК України, згідно з якою закон про кримінальну відповідальність, що скасовує кримінальну протиправність діяння, пом`якшує кримінальну відповідальність або іншим чином поліпшує становище особи, має зворотну дію у часі, тобто поширюється на осіб, які вчинили відповідні діяння до набрання таким законом чинності, у тому числі на осіб, які відбувають покарання або відбули покарання, але мають судимість.

Враховуючи, що вартість таємно викраденого ОСОБА_4 майна становить 256 грн. 90 коп., тобто ця сума менша за розмір, з якого відповідно до Закону № 3886-IX та положень Податкового кодексу України настає кримінальна відповідальність, а саме 2481 грн., тому, з огляду на передбачений ст. 58 Конституції України і ст. 5 КК України принцип зворотної дії закону в часі, вчинене ОСОБА_4 діяння не підпадає під кримінально каране діяння, передбачене Особливою частиною КК України.

Наведене вище свідчить про те, що ОСОБА_4 засуджений за діяння, караність якого на цей час законом усунена, а тому відповідно до ч. 2 ст. 74 КК України він підлягає негайному звільненню від призначеного судом покарання.

При цьому суд враховує висновок Верховного Суду про застосування відповідних частин статей 185, 190, 191 КК України з урахуванням положень Закону № 3886-IX, викладений у постанові Об`єднаної палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 07 жовтня 2024 року у справі № 278/1566/21 (провадження № 51-2555кмо24).

Враховуючи положення ст. 74 ч. 2 КК України та ст.ст. 377 ч. 1, 534 ч. 3 КПК України, ухвала суду підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Керуючись ст. 74 ч. 2 КК України, ст.ст. 377, 534, 537, 539 КПК України,

ухвалив:

Подання задовольнити.

Засудженого ОСОБА_4 звільнити від покарання, призначеного вироком Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 26 серпня 2021 року, у зв`язку із усуненням законом караності діяння, за яке він був засуджений.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Хмельницького апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення, а засудженим в той же строк з моменту вручення йому копії ухвали. Апеляційна скарга подається через Хмельницький міськрайонний суд Хмельницької області.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Суддя: