КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 листопада 2024 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3

за участі секретаря ОСОБА_4

прокурора ОСОБА_5

захисника ОСОБА_6

розглянувши апеляційну скаргу захисника ОСОБА_6 в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва від 23 липня 2024 року,

в с т а н о в и л а :

Ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва від 23.07.2024 задоволено клопотання слідчого СВ Солом`янського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_8 , погоджене прокурором Солом`янської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_5 , та обрано відносно підозрюваного ОСОБА_7 запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Не погоджуючись із зазначеною ухвалою, захисник ОСОБА_6 в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 подав апеляційну скаргу, в якій просив поновити строк на апеляційне оскарження, скасувати ухвалу слідчого судді, та постановити нову ухвалу, якою відмовити у задоволенні клопотання слідчого.

Апелянт вказував, що підозрюваний та його захисник не були повідомлені про дату і час розгляду клопотання, а про прийняте судом рішення дізналися лише 29.08.2024 з Єдиного державного реєстру судових рішень.

Незважаючи на те, що при розгляді даного клопотання слідчого участь захисника є обов`язковою відповідно до вимог ч. 1 ст. 52 КПК України,

____________________________________________________________________________________

Справа №760/13922/24 Слідчий суддя - ОСОБА_9

Апеляційне провадження № 11-сс/824/6050/2024 Суддя-доповідач - ОСОБА_1

слідчий суддя не вжив заходів для забезпечення участі захисника та розглянув клопотання без його участі, чим допустив істотне порушення вимог кримінального процесуального закону та порушив право підозрюваного ОСОБА_10 на належний захист.

Також апелянт зазначав, що підозра є необґрунтованою і ОСОБА_7 не було повідомлено про підозру належним чином.

При цьому вказував, що станом на дату зупинення кримінального провадження - 10.12.2021, слідчими СВ Солом`янського УР ГУНП у м. Києві виконані не всі слідчі дії, обставини кримінального правопорушення у повному обсязі не встановлені і докази причетності та вини особи не зібрані. Вказівки прокурора про проведення слідчих дій не виконані.

Крім того, за клопотанням сторони захисту не було відновлено кримінальне провадження для здійснення слідчих дій з метою повного встановлення фактичних обставин кримінального провадження та доведення невинуватості ОСОБА_7 .

Також апелянт вказував, що ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва від 29.05.2024 було відмолено у задоволенні клопотання слідчого про обрання підозрюваному ОСОБА_7 запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

При цьому, з 29.05.2024 жодної слідчої дії проведено не було, будь-яких доказів не здобуто і будь-які обставини даної справи не змінилися.

Тобто, наразі за одним і тим же клопотанням слідчого на даний час існує два протилежних рішення слідчих суддів.

Крім того, апелянт зазначав, що за встановлених у даному кримінальному провадженні обставин у діях ОСОБА_7 відсутній склад злочину, передбачений ч. 3 ст. 289 КК України і при певних обставинах його дії можуть містити ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ст. 190 КК України, або взагалі можуть мати місце цивільно-правові відносини.

Також, у наданих слідчому судді матеріалах відсутні будь-які дані про вартість автомобіля, будь-яка оцінка або експертиза з цього приводу не призначена та не проведена, а тому кваліфікація саме за ч. 3 ст. 289 КК України ґрунтується на припущеннях та об`єктивно нічим не підтверджується.

Проте, вказані обставини слідчим суддею не досліджувалися та не відображені у судовому рішенні.

З матеріалів справи вбачається, що підозра ОСОБА_7 ґрунтується лише на показаннях потерпілої ОСОБА_11 та її чоловіка ОСОБА_12 про купівлю-продаж автомобіля ОСОБА_7 , свідка ОСОБА_13 про купівлю автомобіля у раніше незнайомого чоловіка та даних протоколу пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 20.09.2021, згідно якого, за версією слідства, свідок впізнав ОСОБА_7 .

Будь-яких інших доказів причетності ОСОБА_7 до вчинення інкримінованого йому злочину органом досудового розслідування не наведено.

Однак, вказаний протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 20.09.2021 є недопустимим доказом, оскільки зазначена слідча дія проведена з порушенням вимог ч. 1 ст. 228 КПК України, оскільки протокол не містить прикмет, ознак чи їх сукупності, за якими свідок ОСОБА_13 упізнав ОСОБА_7 .

Також, апелянт вказував, що висновки слідчого судді про наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, є необґрунтованими і стороною обвинувачення не надано жодних доказів на підтвердження їх існування.

ОСОБА_7 жодним чином не ухиляється від органів досудового розслідування та перебуває за кордоном через збройну агресію російської федерації, у зв`язку з чим не може повернутися на територію України.

При цьому, останній готовий надати слідству необхідні показання та взяти участь у проведенні слідчих дій в режимі відеоконференції в порядку визначеному КПК України.

Ризик незаконного впливу на потерпілого та свідків є необґрунтованим, оскільки ОСОБА_7 не заперечує показання потерпілої ОСОБА_11 та її чоловіка ОСОБА_12 .

Ризик вчинення іншого кримінального правопорушення є безпідставним, оскільки підозрюваний раніше не судимий, з моменту вчинення, на думку сторони обвинувачення, кримінального правопорушення минуло майже 4 роки і за цей час ОСОБА_7 не вчинено жодного злочину.

Заслухавши доповідь судді, вислухавши доводи захисника ОСОБА_6 в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 , який підтримав апеляційну скаргу з наведених у них підстав, думку прокурора ОСОБА_5 , який заперечував проти задоволення апеляційної скарги, дослідивши матеріали, які надійшли з суду першої інстанції, перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню частково, з наступних підстав.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 404 КПК України, суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Як убачається із наданих до суду апеляційної інстанції матеріалів судового провадження, слідчим відділом Солом`янського УП ГУ НП у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000127, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 18.01.2021, за підозрою ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 289 КК України.

19.11.2021 слідчим СВ Солом`янського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_14 складено повідомлення про підозру ОСОБА_7 у незаконному заволодінні транспортним засобом, вартість якого становить понад двісті п`ятдесят неоподаткованих мінімумів доходів громадян, з правовою кваліфікацією таких дій за ч. 3 ст. 289 КК України.

Постановою слідчого СВ Солом`янського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_14 від 10.12.2021 ОСОБА_7 оголошено в розшук.

Постановою слідчого СВ Солом`янського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_8 від 22.04.2024 оголошено міжнародний розшук підозрюваного ОСОБА_7

14.06.2024 слідчий СВ Солом`янського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_8 звернулась до слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва із клопотанням, погодженим прокурором Солом`янської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_5 , про обрання в порядку ч. 6 ст. 193 КПК України щодо підозрюваного ОСОБА_7 запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва від 23.07.2024 задоволено клопотання слідчого та обрано відносно підозрюваного ОСОБА_7 запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Разом з тим, як встановлено колегією суддів, при розгляді даного клопотання слідчим суддею допущено істотне порушення вимог кримінального процесуального закону.

Так, згідно ст. 370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим.

Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом.

Обгрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до статті 94 цього Кодексу.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 407 КПК України, за наслідками апеляційного розгляду за скаргою на ухвали слідчого судді суд апеляційної інстанції має право скасувати ухвалу і постановити нову ухвалу.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 409 КПК України підставою для скасування або зміни судового рішення при розгляді справи в суді апеляційної інстанції є істотне порушення вимог кримінального процесуального закону.

Згідно ч. 1 ст. 412 КПК України істотними порушеннями вимог кримінального процесуального закону є такі порушення вимог цього Кодексу, які перешкодили чи могли перешкодити суду ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення.

Згідно п. 4 ч. 2 ст. 412 КПК України, судове рішення у будь-якому разі підлягає скасуванню, якщо судове провадження здійснено за відсутності захисника, якщо його участь є обов`язковою.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Відповідно до ч.ч. 1, 6 ст. 193 КПК України, розгляд клопотання про застосування запобіжного заходу здійснюється за участю прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, його захисника, крім випадків, передбачених частиною шостою цієї статті.

Слідчий суддя, суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Відповідно до ст. 29 Конституції України, ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше, як на підставах та у порядку, встановлених законом.

Право особи на захист у кримінальному провадженні передбачено положеннями національного законодавства, зокрема ч. 3 ст. 63, п. 6 ч. 3 ст. 129 Конституції України та п. 13 ч. 1 ст. 7, ст. 20 КПК. Так, ст. 63 Конституції України закріплює право на захист підозрюваного, обвинуваченого чи підсудного. Забезпечення права на захист відповідно до ст. 7 КПК є однією із засад кримінального провадження, яким повинні відповідати зміст та форма кримінального провадження.

Конституційне право громадян на правничу допомогу та вибір захисника закріплено у ст. 59 Конституції України, зокрема зазначено, що кожен має право на професійну правничу допомогу. У випадках, передбачених законом, ця допомога надається безоплатно. Кожен є вільним у виборі захисника своїх прав.

У своїх рішеннях Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що сумлінне забезпечення здійснення прав, гарантованих ст. 6 Конвенції, є обов`язком держави. Адекватний захист обвинуваченого як у суді першої інстанції, так і в суді вищої інстанції має вирішальне значення для справедливості у системі кримінального судочинства.

У ст. 20 КПК України закріплено право підозрюваного, обвинуваченого, виправданого, засудженого на захист, яке полягає у наданні йому можливості надати усні або письмові пояснення з приводу підозри чи обвинувачення, право збирати і подавати докази, брати особисту участь у кримінальному провадженні, користуватись правовою допомогою захисника, реалізовувати інші процесуальні права, передбачені цим Кодексом.

За правилами п. 1 ч. 1 ст. 49 КПК України, слідчий, прокурор, слідчий суддя чи суд зобов`язані забезпечити участь захисника у кримінальному провадженні, якщо відповідно до вимог статті 52 цього Кодексу участь захисника є обов`язковою, а підозрюваний, обвинувачений не залучив захисника.

Згідно ч. 1 ст. 52 КПК України, участь захисника є обов`язковою у кримінальному провадженні щодо особливо тяжких злочинів. У цьому випадку участь захисника забезпечується з моменту набуття особою статусу підозрюваного.

Проте судом першої інстанції зазначені вимоги кримінального процесуального закону не виконані.

Як убачається із матеріалів провадження, ОСОБА_7 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого за ч. 3 ст. 289 КК України, яке, у відповідності до положень ч. 6 ст. 12 КК України, віднесено до категорії особливо тяжких злочинів.

Згідно матеріалів судового провадження, на досудовому розслідуванні захист підозрюваного ОСОБА_7 здійснював захисник ОСОБА_6 .

Разом з тим, судовий розгляд клопотання слідчого про обрання підозрюваному запобіжного заходу здійснено без виклику та за відсутності захисника підозрюваного ОСОБА_7 , участь якого є обов`язковою у даному кримінальному провадженні.

Відомості про вжиття слідчим суддею заходів для виклику захисника підозрюваного та забезпечення дотримання права на захист підозрюваного під час розгляду клопотання, у матеріалах справи відсутні.

З урахуванням наведеного, колегія суддів приходить до висновку, що під час розгляду клопотання слідчого про обрання підозрюваному ОСОБА_7 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, слідчим суддею було порушено право на захист підозрюваного ОСОБА_7 , чим допущено істотне порушення вимог кримінального-процесуального закону, яке перешкодило суду ухвалити законне та обґрунтоване судове рішення, та у відповідності до вимог п. 4 ч. 2 ст. 412 КПК України є безумовною підставою для скасування ухвали слідчого судді з постановленням нової ухвали про призначення нового судового розгляду.

Під час нового розгляду слідчому судді належить здійснити провадження з додержанням вимог КПК України, із забезпеченням реалізації принципу рівності та змагальності сторін, та права підозрюваного на захист.

Інші наведені в апеляційній скарзі доводи захисника ОСОБА_6 в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 підлягають перевірці і з`ясуванню при новому розгляді клопотання слідчим суддею в суді першої інстанції.

Ураховуючи вищевикладене та керуючись ст. ст. 176-178, 183, 193, 376, 404, 405, 407, 412, 422 КПК України, колегія суддів,

п о с т а н о в и л а:

Апеляційну скаргу захисника ОСОБА_6 в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 задовольнити частково.

Ухвалу слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва від 23 липня 2024 року скасувати.

Постановити нову ухвалу, якою призначити новий розгляд клопотання слідчого СВ Солом`янського УП ГУ НП у м. Києві ОСОБА_8 , погоджене прокурором Солом`янської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_5 , про обрання відносно підозрюваного ОСОБА_7 запобіжного заходу виді тримання під вартою, у суді першої інстанції.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення і оскарженню не підлягає.

Судді:

____________ ___________ __ _________

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3