Коростишівський районний суд Житомирської області
Справа № 935/3057/24
Провадження № 1-кс/935/742/24
У Х В А Л А

Іменем України

11 листопада 2024 року м.Коростишів

Слідчий суддя Коростишівського районного суду Житомирської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши в судовому засіданні клопотання старшого дізнавача СД ВП №2 Житомирського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області капітана поліції ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні, внесеному 07.11.2024 року до ЄРДР № 0000181 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України, про арешт майна,

У С Т А Н О В И В :

До Коростишівського районного суду Житомирської області надійшло клопотання старшого дізнавача СД ВП №2 Житомирського РУП ГУПН в Житомирській області капітана поліції ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні, внесеному 07.11.2024 року до ЄРДР № 0000181 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України, про арешт майна на посвідчення водія, яке видано на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , серією НОМЕР_1 видане 10.06.2016, з метою його збереження та необхідністю проведення судових експертиз.

На обґрунтування клопотання дізнавач зазначила, що 06.11.2024 року близько 16 год. 10 хв. на узбіччі дороги по АДРЕСА_1 працівниками поліції було зупинено, за порушення ПДР п.31.4.5, транспортний засіб під керуванням ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 який під час перевірки посвідчення водія, надав працівникам поліції посвідчення водія серії НОМЕР_1 - видане - 10.06.2016 року, ДІСГ в Житомирській області, на ім`я останнього, однак при перевірці наданого посвідчення водія було встановлено, що останнє має ознаки підробки.

Відомості про дане кримінальне правопорушення внесено до Єдиного реєстр досудових розслідувань за №0000181 від 07.11.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України.

06.11.2024 о 16 год. 10 хв. на узбіччі дороги по АДРЕСА_1 громадянин ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 під час перевірки документів, пред`явив посвідчення водія серії НОМЕР_1 видане 10.06.2016 року на ім`я останнього з ознаками підробки.

06.11.2024, старшим дізнавачем СД ВП № 2 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області на підставі ч, 1 ст. 237 КПК України з метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення було проведено огляд місця події в ході якого було оглянуто посвідчення водія виданого на ім`я ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , серії НОМЕР_1 видане 10.06.2016 року, яке відсутнє по наявних реєстраційних базах. В ході огляду, дане посвідчення водія поміщено до сейф пакету №РSP1185216 та вилучено з метою проведення експертизи та в якості речового доказу.

У відповідності з ч. 7 ст. 237 КПК України при огляді слідчий, прокурор або за їх дорученням залучений спеціаліст має право вилучати речі і документи, які мають значення для кримінального провадження, що і було зроблено та вилучено посвідчення водія на ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , серія серії НОМЕР_2 видане 10.06.2016 року,оскільки дане посвідчення відсутнє по наявних базах, яке необхідно дослідити в ході експертного дослідження.

У судове засідання дізнавач не з`явилась, про розгляд клопотання повідомлена належним чином. До суду подала заяву, відповідно до якої просила здійснювати розгляд клопотання у її відсутність. Одночасно дізнавачем до заяви додано копію постанови про призначення та доручення проведення судово- технічної експертизи документів, яка направлено для виконання до Житомирського науково-дослідницького експертно - криміналістичного центру МВС, що підтверджується копією супровідного листа від 07.11.2024 за № СЕД-68071-2024.

У судове засідання ОСОБА_4 не з`явився, про розгляд клопотання повідомлений належним чином. Відповідно до поданої заяви просить здійснювати розгляд клопотання без його участі, щодо накладення арешту на вилучене посвідчення водія серії НОМЕР_1 , яке видане 10.06.2016 не заперечує.

У відповідності до ч.1 ст.172 КПК України, неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання про арешт майна.

Враховуючи приписи ч. 4 ст. 107 КПК України, суд вважає за можливе розглянути клопотання без участі учасників провадження та без здійснення фіксації технічним засобом.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов до наступного висновку.

СД ВП № 2 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000181 від 07.11.2024 за ознаками кримінального правопорушення , передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України.

В період часу з 16 год. 50 хв. по 17 год. 25 хв. 06.11.2024 проведено огляд місця події, в ході якого було виявлено та в подальшому вилучено: посвідчення водія серії НОМЕР_1 .

Постановою старшого дізнавача СД ВП №2 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 від 07.11.2024 вищевказане майно визнано речовими доказами.

Посвідчення водія серії НОМЕР_1 , видане 10.06.2016 на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Постановою старшого дізнавача СД ВП №2 Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 від 07.11.2024 призначено та доручено проведення судово технічної експертизи документів.

Наразі виникли підстави для застосування такого виду заходів забезпечення кримінального провадження як накладення арешту на майно.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 167 КПК України, тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Наразі виникли підстави для застосування такого виду заходів забезпечення кримінального провадження як накладення арешту на майно.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 167 КПК України, тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Згідно з п. 1 ч. 2 ст. 167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Частина 3 ст. 170 КПК України визначає, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Вказане майно в розумінні ст. 98 КПК України є речовим доказом у даному кримінальному провадженні, в подальшому для встановлення всіх обставин вчинення кримінального правопорушення, з метою запобігання можливості їх приховування, псування, знищення, перетворення, відчуження, а також можливість використання, та неможливість іншими способами довести обставини, які передбачається довести за допомогою цих об`єктів, а також з метою проведення експертиз, збереження речових доказів, які мають вагоме значення для проведення повного, неупередженого та ефективного досудового розслідування у рамках кримінального провадження №0000181.

Крім цього, матеріали справи свідчать, що на цьому етапі кримінального провадження, потреби досудового розслідування виправдовують таке втручання у права та інтереси власників (володільців) майна. Натомість вказане рішення не перешкоджає власнику (володільцю) майна в подальшому, в разі недотримання розумних строків проведення розслідування, порушувати перед органами досудового слідства, слідчим суддею клопотання про скасування арешту, вимагати належного збереження майна, тощо.

Слідчий суддя на даній стадії невправі вирішуватиті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто невправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих даних визначити, що надані суду матеріали є достатніми для застосування в рамках даного кримінального провадження заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є арешт майна. Окрім того, на даному етапі кримінального провадження питання щодо обгунтованості правової кваліфікації не вирішується.

Керуючись ст.ст.170, 172, 173, 376 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання старшого дізнавача СД ВП №2 Житомирського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Житомирській області капітана поліції ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт у виді тимчасового, до скасування у встановленому КПК України порядку на вилучене майно, в ході проведення огляду місця події від 06.11.2024, з метою збереження речових доказів в рамках кримінального провадження № 0000181, а саме на:

- посвідчення водія, яке видане на ім`я ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , серією НОМЕР_1 видане 10.06.2016 - у виді заборони права відчуження, розпорядження та користування цим майном.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особами, що не були присутні в судовому засіданні з моменту отримання копії ухвали.

Відповідно до ст. 174 КПК України арешт може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законних представників, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутніми при розгляді питання про арешт майна. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя ОСОБА_1