печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А

14 жовтня 2024 року суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Києві заяву прокурора Печерської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 про перегляд за нововиявленими обставинами вироку Печерського районного суду м. Києва від 17.03.2022 у провадженні за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 185 КК України,

В С Т А Н О В И В :

До провадження Печерського районного суду м. Києва надійшла заява прокурора Печерської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 про перегляд за нововиявленими обставинами вироку Печерського районного суду м. Києва від 17.03.2022 у провадженні за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінаьного праовопрушення, передбаченого ч.2 ст. 15, ч. 1 ст. 185 КК України.

У судовому засіданні прокурор заяву про перегляд за нововиявленими обставинами підтримав, просив задовольнити.

Інші учасники судового розгляду у судове засідання не з`явились.

Вивчивши заяву та долучені до неї матеріали, заслухавши думку прокурора, суддя приходить наступного висновку.

Так, підстави для здійснення кримінального провадження за нововиявленими або виключними обставинами передбачені ст. 459 КПК України.

Відповідно до вимог ст. 462 КПК України у заяві про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами поряд з іншими обставинами також зазначається: судове рішення, про перегляд якого за нововиявленими обставинами подається заява; обставини, що могли вплинути на судове рішення, але не були відомі та не могли бути відомі суду та особі, яка звертається із заявою, під час судового розгляду; обґрунтування з посиланням на обставини, що підтверджують наявність нововиявлених обставин.

Як вбачається з заяви, за результатами розгляду у спрощеному провадженні, відповідно до вимог ст. 382 КПК України, обвинувального акту у кримінальному провадженні № 0002137 від 27.10.2021 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнано винним за вчинення кримінального правопорушення (кримінального проступку), передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 185 КК України, та призначено йому покарання у виді однієї тисячі неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 17 000 грн., за наступних обставин.

19 квітня 2022 року зазначений вирок набрав законної сили.

Разом з тим, прокурор вказує, що після ухвалення та набрання законної сили вироку, стало відомо обставини, що могли вплинути на судове рішення, але не були відомі та не могли бути відомі суду та прокурору, до ухвалення вказаного рішення та які доводять неправильність вироку чи ухвали, що належить переглянути.

Згідно із ч.1 ст.459 КПК України судові рішення, що набрали законної сили, можуть бути переглянуті за нововиявленими або виключними обставинами.

Нововиявленими обставинами, відповідно до положень ч. 2 ст. 459 КПК України, визнаються: штучне створення або підроблення доказів, неправильність перекладу висновку і пояснень експерта, завідомо неправдиві показання свідка, потерпілого, підозрюваного, обвинуваченого, на яких ґрунтується вирок; скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення вироку чи постановлення ухвали, що належить переглянути; інші обставини, які не були відомі суду на час судового розгляду при ухваленні судового рішення і які самі по собі або разом із раніше виявленими обставинами доводять неправильність вироку чи ухвали, що належить переглянути.

За змістом п. 3-5 ч. 2 ст. 462 КПК України у заяві про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами обов`язково зазначаються: судове рішення, про перегляд якого за нововиявленими обставинами подається заява; обставини, що могли вплинути на судове рішення, але не були відомі та не могли бути відомі суду та особі, яка звертається із заявою, під час судового розгляду; а також обґрунтування з посиланням на обставини, що підтверджують наявність нововиявлених обставин, та зміст вимог особи, яка подає заяву, до суду.

Також, необхідно зазначити, що сама процедура перегляду судових рішень за нововиявленим обставинами за своєю правовою природою не с повторним розглядом справи по суті, повторною апеляцією чи касацією, вона не передбачає нового встановлення фактичних обставин кримінального провадження та усунення суперечностей у доказах. У цьому випадку суд лише перевіряє наявність передбачених у ч. 2 ст. 459 КПК обставин, на які учасники судового провадження посилаються як на нововиявлені, та надає оцінку тому, чи могли вказані обставини, що не були відомі суду на час розгляду справи, вплинути на правильність рішення суду, яке належить переглянути.

Верховний Суд під час розгляду справи № 51-517ск18 від 12.05.2020 визначив нововиявлені обставини як юридичні факти, які мають істотне значення для розгляду справи та існували на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомі заявнику, а також входять до предмета доказування у справі та можуть вплинути на висновки суду при прийнятті судового рішення, а також спростовують обставини, встановлені судом на час розгляду справи, та мають важливе значення для її розгляду.

Як вбачається з висновку Верховного Суду, зробленого під час розгляду провадження № 51-2290ск20 від 18.05.2020, перегляд за нововиявленими обставинами є надзвичайним (екстраординарним) переглядом судових рішень у виняткових випадках, коли після завершення розгляду кримінальної справи у звичайному порядку (в судах першої, апеляційної і касаційної інстанції) виявлені обставини, що могли суттєво вплинути на прийняті судові рішення, і внаслідок завершення кримінального провадження, розгляд цих обставин у звичайному порядку кримінального провадження став недоступним.

Тобто, обставини, що не були відомі суду на час судового розгляду, повинні бути настільки суттєвими та неспростовними, щоб мати можливість вплинути на законність прийнятого судом рішення по суті.

Необхідним при цьому є дотримання принципу юридичної визначеності, про що неодноразово наголошував у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, зокрема у справі «Желтяков проти України», який вимагає щоб, коли суди остаточно вирішили питання, їх рішення не ставилось під сумнів. Цей принцип передбачає повагу до остаточності судових рішень та наполягає на тому, щоб жодна сторона не могла вимагати перегляду остаточного й обов`язкового судового рішення просто задля нового розгляду та постановлення нового рішення у справі. Відступи від цього принципу є виправданими лише тоді, коли вони обумовлюються обставинами суттєвого та неспростовного характеру.

Так з матеріалів заяви вбачається, що, управлінням інформаційно-аналітичної підтримки ГУНП у м. Києві опрацьовано дактилоскопічну карту відбитків пальців рук громадянина ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , якому повідомлено про підозру в учиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 185 КК України.

Вказана дактилокарта була направлена до УАП разом з копією паспорта підозрюваної особи номер НОМЕР_1 , виданим 20.05.2019 Суворівським відділом у м. Одесі ГУ ДМС в Одеській області.

За обліком АДІС «Дакто-2000» МВС України встановлено, що відбитки пальців рук громадянина ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_2 , співпали з відбитками пальців рук громадянина ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , якому було повідомлено про підозру в учиненні кримінального правопорушення, ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 185 КК України у кримінальному провадженні № 0002137 від 27.10.2021, яке 03.11.2021 направлено до суду для розгляду відповідно до ст. 382 КПК України.

Також встановлено, що фотозображення в Інформаційному порталі Національної поліції України підозрюваного у кримінальному провадженні № 0002137 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , не відповідає фотозображенню ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яке міститься в обліках Єдиного державного демографічного реєстру ДМС України, та повністю відповідає фотозображенню ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Надалі, з метою перевірки вказаних відомостей, до Печерського районного суду м. Києва, прокурором подано заяву про виправлення описки в порядку ст. 379 КПК України.

Так, під час розгляду вказаної заяви, доставлений до суду громадянин ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , особа якого була встановлена у судовому засіданні, надав суду пояснення щодо обставин вказаних у обвинувальному акті, а саме, що він 27.10.2021 зайшов до приміщення магазину « Сільпо », розташованого в ТРЦ «ГУЛІВЕР» за адресою: м. Київ, пл. Спортивна 1-А , де намагався вчинити крадіжку товару, пройшовши антикрадіжкові рамки магазину, його затримали працівники охорони магазину та викликали поліцію. Надалі ОСОБА_6 був доставлений до Печерського управління поліції в м. Києві, де під час встановлення анкетних даних назвався анкетними даними рідного брата, а саме ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , та надав документальне підтвердження, таким чином зміг ввести органи поліції в оману, у зв?язку з тим що на час затримання перебував у розшуку за відділом поліції в м. Одеса. У працівників поліції зовнішня схожість ОСОБА_6 з рідним братом ОСОБА_5 не викликала сумнів щодо наданих даних.

Згідно ст. 467 КПК України, суд має право скасувати вирок чи ухвалу і ухвалити новий вирок чи постановити ухвалу або залишити заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами без задоволення. При ухваленні нового судового рішення суд користується повноваженнями суду відповідної інстанції.

Так, як вбачається з матеріалів заяви та встановлено судом, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , кримінальний проступок не здійснював, що свідчить про те, що останнього було незаконно притягнуто до кримінальної відповідальності.

У відповідності до положень ст. 2 КПК України, одним із завдань кримінального провадження є застосування до кожного учасника кримінального провадження належної правової процедури.

Згідно п. 13 ч. 1 ст. 3 КПК України обвинувачення це твердження про вчинення певною особою діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність, висунуте в порядку, встановленому цим Кодексом.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 9 КПК України під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Беручи до уваги принцип законності, який передбачений ст. 9 КПК України, недотримання будь-яких імперативних вимог КПК України щодо змісту обвинувального акту є недопустимим.

Відповідно до п. 2,5 ч. 2 ст. 291 КПК України, обвинувальний акт, зокрема, має містити: анкетні відомості кожного обвинуваченого (прізвище, ім`я, по батькові, дата та місце народження, місце проживання, громадянство); виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, які прокурор вважає встановленими, правову кваліфікацію кримінального правопорушення з посиланням на положення закону і статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність, а також формулювання обвинувачення.

Відповідно до п. 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування законодавства, яке забезпечує право на захист в кримінальному судочинстві» від 24.10.2003 р. №8, суди повинні вимагати від органів досудового слідства, щоб пред`явлене особі обвинувачення було конкретним за змістом. Зокрема, воно повинно містити дані про злочин, у вчиненні якого обвинувачується особа, час, місце та інші обставини його вчинення, наскільки вони відомі слідчому.

Вказаний принцип закріплений у пунктах а, b §3 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, в яких зазначено, що кожен, кого обвинувачено у вчиненні злочину, має право бути негайно і детально проінформованим зрозумілою для нього мовою про характер і причини обвинувачення проти нього.

Таким чином, напідставі встановлених прокурором фактичних обставин кримінального правопорушення з урахуванням п. 13 ч. 1 ст. 3 КПК України зміст формулювання обвинувачення як складової частини обвинувального акту, яке лише буде підлягати доведенню під час судового розгляду, має містити формулювання вчиненого особою діяння, передбаченого законом про кримінальну відповідальність, із зазначенням місця, часу, способу вчинення, наслідків кримінального правопорушення, форми вини і мотивів його вчинення, на підставі яких, відповідно до диспозиції певної статті Кримінального кодексу України, можна встановити в діях обвинуваченого склад кримінального правопорушення, з урахуванням, зокрема, кваліфікуючих ознак.

Як вбачається з обвинувального акту у кримінальному провадженні стосовно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , а також додатків до нього, незрозуміло, яким чином органом досудового розслідування було встановлено особу ОСОБА_5 .

Таким чином, обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0002137 від 27.10.2021 року стосовно ОСОБА_5 не вірно зазначені анкетні відомості обвинуваченого, зокрема, прізвище, ім`я, по-батькові та інші анкетні відомості стосовно особи, яка вчинила кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 185 КК України.

Вказані обставини, відповідно до п. 3 ч. 3 ст. 314 КПК України є підставою для повернення обвинувального акту у зв`язку з його невідповідністю вимогам КПК України.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, про наявність підстав для задоволення заяви прокурора Печерської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 про перегляд провадження за нововиявленими обставинами та скасування вироку Печерського районного суду м. Києва від 17.03.2022 у провадженні за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 185 КК України.

Окрім цього, враховуючи, що обвинувальний акт стосовно ОСОБА_5 не відповідає вимогам КПК України, суд дійшов висновку, що обвинувальний акт підлягає поверненню прокурору.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 314, 291, 466, 467 КПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Заяву прокурора Печерської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 про перегляд за нововиявленими обставинами вироку Печерського районного суду м. Києва від 17.03.2022 року - задовольнити.

Вирок Печерського районного суду м. Києва від 17.03.2022 року, яким ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , засуджено за ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 185 КК України та призначено покарання у виді однієї тисячі неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 17 000 (сімнадцять тисяч) гривень, - скасувати.

Обвинувальний акт у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових за № 0002137 від 27.10.2021 року стосовно вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 185 КК України, - повернути прокурору у зв`язку з невідповідністю вимогам КПК України для усунення недоліків.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Печерський районний суд м. Києва протягом семи днів з моменту її проголошення.

Суддя ОСОБА_1