Провадження № 1-кс/161/4720/24
У Х В А Л А

про повернення скарги

м. Луцьк 23 вересня 2024 року

Слідчий суддя Луцького міськрайонного суду Волинської області ОСОБА_1 , розглянувши скаргу адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої службової (посадової) особи Луцького РУП ГУНП у Волинській області, -

В С Т А Н О В И В :

23 вересня 2024 року до Луцького міськрайонного суду Волинської області надійшла скарга адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої службової (посадової) особи Луцького РУП ГУНП у Волинській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Дослідивши скаргу та додані до неї матеріали, слідчий суддя вважає, що вона підлягає поверненню, виходячи з наступного.

Так, Главою 26 КПК України визначено порядок оскарження рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування.

Частиною 1 ст. 303 КПК України передбачено, які рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора підлягають оскарженню під час досудового провадження та ким такі рішення, дії чи бездіяльність можуть бути оскаржені.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, може бути оскаржена бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк.

З огляду на вимоги ч. 2 ст. 304 КПК України, під час вирішення питання про можливість відкриття провадження за скаргою, слідчий суддя повинен з`ясувати чи скаргу подала особа, яка має право подавати скаргу, чи підлягає скарга розгляду в цьому суді, чи подана скарга в строк, передбачений ч. 1 ст. 304 КПК України.

Разом з цим, із скарги вбачається, що вона підписана адвокатом ОСОБА_2 та подана останнім в інтересах ОСОБА_3 .

В свою чергу, адвокат ОСОБА_2 , тобто особа, яка підписала дану скаргу, на підтвердження своїх повноважень долучив до матеріалів скарги копію ордеру із вказівкою на те, що правнича допомога надається у «всіх судових і правоохоронних органах України».

У той же час, слідчий суддя звертає увагу, що тільки належним чином оформлений ордер на надання правової допомоги є належною та достатньою підставою для представництва інтересів довірителя.

Пунктом 2 ч. 1 ст. 20 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» визначено, що під час здійснення адвокатської діяльності адвокат має право вчиняти будь-які дії, не заборонені законом, правилами адвокатської етики та договором про надання правничої допомоги, необхідні для належного виконання договору про надання правничої допомоги, зокрема: представляти і захищати права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб у суді, органах державної влади та органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах, організаціях незалежно від форми власності, громадських об`єднаннях, перед громадянами, посадовими і службовими особами, до повноважень яких належить вирішення відповідних питань в Україні та за її межами.

Таким чином, судові органи чітко відокремлені від інших органів державної влади.

Також, відповідно до Положення про ордер на надання правничої (правової) допомоги ордер на надання правової допомоги - письмовий документ, що посвідчує повноваження адвоката на надання правової допомоги у випадках і порядку, встановлених Законом України від 05 липня 2012 року № 5076-VI «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» та іншими законами України. В Україні встановлюється єдина, обов`язкова для всіх адвокатів, типова форма ордера, яку затверджує Рада адвокатів України. Ордер видається адвокатом, адвокатським бюро, адвокатським об`єднанням та повинен містити обов`язкові реквізити, передбачені цим Положенням. Ордер, встановленої форми, є обов`язковим для прийняття усіма органами, установами, організаціями на підтвердження правомочності адвоката на вчинення дій, передбачених статтею 20 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Згідно з підпунктом 12.4 пункту 12 вказаного Положення ордер, зокрема, має містити назву органу, у якому надається правова допомога адвокатом, із зазначенням, у випадку необхідності, виду адвокатської діяльності, відповідно до статті 19 Закону «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Системний аналіз наведених норм дає підстави для висновку, що законодавець чітко відокремив судові органи як такі, що повинні бути окремо зазначені в ордері на надання правової допомоги, зокрема в графі «Назва органу, в якому надається правова допомога».

Отже, в ордері на надання правової допомоги має бути зазначено не абстрактний орган державної влади, а конкретна назва такого органу, зокрема суду.

Вищенаведене повністю узгоджується з постановою Великої Палати Верховного Суду від 05.06.2019 у справі №9901/847/18 (провадження №11-44заі19).

За таких обставин, з урахуванням зазначеного, вказівка в ордері на те, що правнича (правова) допомога надається у «всіх судових і правоохоронних органах України», у розрізі наведеної позиції Великої Палати Верховного Суду, не може свідчити про те, що адвокат уповноважений надавати правову допомогу клієнту та представляти його інтереси в Луцькому міськрайонному суді Волинської області.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 304 КПК України, скарга повертається, якщо її подала особа, яка не має права подавати скаргу.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право звернення до суду. Проте, право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Порядок звернення до суду за судовим захистом у кримінальному провадженні врегульований Кримінальним процесуальним кодексом України. Зокрема, подання скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора під час досудового розслідування має відбуватись з дотриманням певних умов.

Таким чином, враховуючи викладене, оскільки адвокат ОСОБА_2 як представник ОСОБА_3 не надав належного ордера на підтвердження своїх повноважень, а саме до суду подав ордер, у якому не зазначено конкретної назви органу (суду), в якому надається правнича (правова) допомога,слідчий суддя вважає, що скарга адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої службової (посадової) особи Луцького РУП ГУНП у Волинській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, підлягає поверненню особі, яка її подала, на підставі п. 1 ч. 2 ст. 304 КПК України.

Водночас, вбачається необхідним роз`яснити, що згідно з ч. 7 ст. 304 КПК України повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому КПК України.

Керуючись ст. 303, 304 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Скаргу адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої службової (посадової) особи Луцького РУП ГУНП у Волинській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань - повернути особі, яка її подала.

Копію ухвали про повернення скарги невідкладно надіслати особі, яка її подала, разом із скаргою та усіма доданими до неї матеріалами.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Волинського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Луцького міськрайонного суду ОСОБА_1