Провадження № 1-кс/686/6318/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 липня 2024 року м. Хмельницький

Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , розглянувши клопотання адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 , про скасування арешту майна, у кримінальному провадженні №0000252,-

встановив:

Адвокат ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , звернувся до слідчого судді Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області із клопотанням, в якому просить скасувати накладений у кримінальному провадженні № 0000252 згідно ухвали слідчого судді Кузнецовського міського суду Рівненської області від 10.07.2019 року арешт на автомобіль марки «Audi A6». д.н.з. НОМЕР_1 , в частині заборони тимчасового вилучення та зберігання на території Вараського ВП ГУНП в Рівненській області, та передати цей автомобіль його володільцю ОСОБА_3 . В обґрунтування поданого клопотання зазначено, що у користуванні ОСОБА_3 перебуває автомобіль марки «Audi A6». д.н.з. НОМЕР_1 , який був вилучений 30.06.2019 року та ухвалою слідчого судді Кузнецовського міського суду Рівненської області від 10.07.2019 року, був накладений арешт. Зазначив, що оскільки у кримінальному провадженні з цим автомобілем проведені всі необхідні слідчі дії, підстави для збереження цього арешту відпали.

Дослідивши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя дійшов висновку про те, що клопотання слід повернути особі, яка його подала, з огляду на таке.

За допомогою правил про підсудність забезпечується рівність всіх громадян перед законом і судом (ст. 24 Конституції України та ст. 10 КПК).

Будучи одним з проявів цієї конституційної засади, чітко встановлена законом підсудність набуває ознак суб`єктивного права людини на законного суддю, тобто права будь-якої людини знати наперед, який саме суд і в якому складі відповідно до закону правомочний здійснювати стосовно нього судове провадження, якщо така необхідність виникне.

Статтею 1 КПК України передбачено, що порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим Кодексом та іншими законами України.

Згідно з пунктом 18 частини 1 статті 3 КПК України слідчим суддею є суддя суду першої чи апеляційної інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, визначеному цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Відповідно до положень ст. 131 КПК України, арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, які застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

За загальним правилом, яке визначене у ч. 2 ст. 132 КПК України, клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається: 1) до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування, якщо інше не передбачено пунктом 2 цієї частини; 2) у кримінальних провадженнях щодо злочинів, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду.

Із змісту зазначених норм слідує, що розгляд клопотань з питань застосування заходів забезпечення кримінального провадження належить до повноважень слідчого судді, та незважаючи на відсутність у нормі статті 174 КПК України вказівки на підсудність клопотання про скасування арешту майна, це питання повинно розглядатися слідчим суддею того суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Дотримання правил підсудності є гарантією права на справедливий суд, тобто на суд, встановлений законом.

Законодавець, установлюючи правила підсудності, виходить із того, що правовий статус суду, його функції та суворо визначений порядок діяльності - запорука точного й неухильного додержання процесуальної форми кримінального провадження, гарантія забезпечення правосуддя стосовно всіх учасників розгляду.

При цьому в силу загальної засади кримінального провадження - законність, що регламентована ст. 9 КПК України, - суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно дотримуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Згідно із ст. 38 КПК України органами досудового розслідування (органами, що здійснюють дізнання і судове слідство) є, окрім інших, слідчі підрозділи органів Державного бюро розслідувань.

Відповідно частин 1 і 4 ст. 9 закону України «Про державне бюро розслідувань» систему ДБР складають центральний апарат, територіальні управління, спеціальні підрозділи, навчальні заклади та науково-дослідні установи.

Тобто, чинний кримінальний процесуальний закон визначає органами досудового розслідування не службових осіб слідчих цих органів досудового розслідування, а відповідні державні установи слідчі підрозділи та підрозділи детективів.

З 01 березня 2021 у територіальних управліннях Державного бюро розслідувань почали діяти слідчі підрозділи (відділи), які розташовані у всіх областях України.

Територіальне управління Державного бюро розслідувань, розташоване у місті Хмельницькому фактично здійснюватиме свою практичну діяльність у відібраних адміністративних приміщеннях у м. Хмельницькому, юрисдикція якого поширюється на м. Хмельницький. Це, зокрема, Перший слідчий відділ (з дислокацією у м. Хмельницькому ) ТУ ДБР, розташованого у м. Хмельницькому, що знаходиться за адресою: вул.Юхима Сіцінського, 12 у м. Хмельницькому, 29009.

Водночас, у територіальному управлінні ДБР, розташованому у м.Хмельницькому почав діяти слідчий підрозділ (відділ), зокрема, Третій слідчий відділ (з дислокацією у м.Рівному), який знаходиться за адресою: вул. С. Петлюри, 35 у м. Рівне, 33013, тобто фактично розташований в межах територіальної юрисдикції Рівненського міського суду Рівненської області, м. Рівне, вул. Шкільне, 1.

У зв`язку із утворенням у структурі Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Хмельницькому, окремих слідчих відділів, які здійснюють свою діяльність самостійно з дислокацією у інших містах України, (крім Першого слідчого відділу ТУ ДБР у м. Хмельницькому), до підсудності Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької належить розгляд скарг та клопотань слідчими суддями в частині судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні, які розслідуються слідчими Першого слідчого відділу ТУ ДБР у м. Хмельницькому.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 304 КПК України скарга повертається, якщо вона не підлягає розгляду в цьому суді.

При цьому в силу загальної засади кримінального провадження - законність, що регламентована ст. 9 КПК України, - суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно дотримуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до юрисдикції якого вона віднесена процесуальним законом. Розгляд справи саме судом, встановленим законом, є складовою права на справедливий суд, передбаченого ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Відповідно до ст. 412 КПК України, порушення правил підсудності при розгляді справи є істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону, яке у будь-якому разі тягне за собою скасування судового рішення.

Із матеріалів клопотання вбачається, що заявник просить скасувати арешт у кримінальному провадженні №0000252 від 01.07.2019, досудове розслідування у якому, як свідчать відомості з ухвали слідчого судді Кузнецовського міського суду Рівненської області від 17.07.2024 у справі 565/1161/19, здійснювалося Третім слідчим відділом (з дислокацією у м. Рівному) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Хмельницькому.

Як свідчать відомості з Єдиного державного реєстру судових рішень, ухвалою слідчого судді Рівненського міського суду Рівненської області ОСОБА_5 від 29.06.2021 у справі № 569/12926/21, провадження 1-кс/569/4536/21, продовжений строк досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні.

За встановленими цією ухвалою слідчого судді обставинами, 30.06.2019 близько 21 год. 37 хв. на перехресті вул. Л. Українки та заїзду у двір будинку АДРЕСА_1 відбулось зіткнення автомобіля AUDI А6, реєстраційний номер НОМЕР_1 , під керуванням ОСОБА_3 та мотоцикла марки Husgvarna, номер шасі НОМЕР_2 , не зареєстрованого у встановленому законом порядку під керуванням ОСОБА_6 . В результаті вказаної дорожньо-транспортної пригоди водій мотоцикла ОСОБА_6 отримав тілесні ушкодження та був госпіталізований до Державного закладу «Спеціалізована медико-санітарна частина №3 МОЗ України».

З огляду на наведене, слідчий суддя вважає, що клопотання не підлягає розгляду в Хмельницькому міськрайонному суді Хмельницької області, оскільки Третій слідчий відділ органу досудового розслідування знаходиться на території м. Рівне, що перебуває під юрисдикцією Рівненського міського суду Рівненської області, м. Рівне, вул. Шкільна, 1.

За таких обставин, слідчий суддя вважає за необхідне роз`яснити адвокату ОСОБА_2 право на звернення із скаргою до Рівненського міського суду Рівненської області, за місцем розташування Третього слідчого відділу (з дислокацією у м. Рівному) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Хмельницькому.

З огляду на викладене, керуючись ст. 131, ст. 132, ст. 174 КПК України слідчий суддя ,-

постановив:

Клопотання адвоката ОСОБА_2 , який діє в інтересах ОСОБА_3 , про скасування арешту майна, у кримінальному провадженні №0000252 та додані до нього матеріали повернути особі, яка його подала.

Повернення клопотання не позбавляє заявника права звернутися із ним повторно до слідчого судді належного суду.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала може бути оскаржена до Хмельницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання її копії.

Слідчий суддя