печерський районний суд міста києва
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 жовтня 2024 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про часткове скасування арешту, накладеного на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 14.12.2023 року у кримінальному провадженні № 0000626 від 11.04.2023 року, -

В С Т А Н О В И В :

Адвокат ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 звернулась до слідчого судді Печерського районного суду м. Києва із клопотанням в порядку ст. 174 КПК України, в якому просить Частково скасувати арешт майна, накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м.Києва від 14.12.2023 року (справа 757/56557/23-к) у кримінальному провадженні № 0000626 від 11.04.2023 року, а саме: грошових коштів у сумі 40 000 доларів США та 60 400 Євро, які вилучені в ході проведеного обшуку 06.12.2023 року у громадянина ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , які є власністю ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрований АДРЕСА_2 . Мотивуючи означене клопотання, заявник вказує, що 08 грудня 2023 року прокурор Офісу Генерального прокурора звернувся до Печерського районного суду м. Києва із клопотанням про накладення арешту на тимчасово вилучене в ході проведення 06 грудня 2023 року обшуку будинку майно з метою збереження речових доказів. Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_6 від 14.12.2023 року задоволено клопотання прокурора та накладено арешт на тимчасово вилучене майно, що було вилучене в ході проведення 06.12.2023 року обшуку будинку ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_1 , в т.ч. і грошові кошти у сумі 41 000 доларів США та 60 400 євро. Своє рішення суд мотивував тим, що зазначене майно відповідає критеріям речових доказів у кримінальному провадженні, а також послався на те, що матеріали клопотання прокурора свідчать, що вказане майно має відношення до кримінального провадження.

Вважає, що таке рішення відносно арешту коштів, які є власністю ОСОБА_4 є передчасним і необґрунтованим, слідчий суддя під час розгляду клопотання не з`ясував всі обставини, з якими закон пов`язує можливість накладення арешту, не перевірив співрозмірність втручання у права та свободи власника майна з потребами кримінального провадження, суддею не перевірено наявність належних підстав для забезпечення заходу кримінального провадження у виді арешту грошових коштів та не взято до уваги відсутність доказів, які обґрунтовують доцільність та необхідність накладення арешту на майно осіб непричетних до кримінальної справи, що розслідується.

Також вважає, що на даний час відсутні взагалі будь-які підстави, які б виправдовували подальше існування заходів забезпечення у кримінальному провадженні у вигляді арешту вилучених коштів, які є власністю третьої особи ОСОБА_4 і який взагалі не причетний до даного кримінального провадження. У судове засідання адвокат ОСОБА_3 не з`явилась. До початку судового засідання подала заяву про розгляд клопотання у відсутність, вимоги клопотання підтримує, просить задовольнити. Слідчий/прокурор в судове засідання не з`явились, про розгляд клопотання були повідомлені належним чином, що підтверджується звітом про доставку електронної судової повістки від 03.10.2024 року. Слідчий суддя, вивчивши матеріали провадження та додані до нього документи приходить наступних висновків. Так, Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000626 від 11.04.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 437 КК України. Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_6 від 14.12.2023 року задоволено клопотання прокурора та накладено арешт на тимчасово вилучене майно, що було вилучене в ході проведення 06.12.2023 року обшуку будинку ОСОБА_5 за адресою: АДРЕСА_1 , в т.ч. і грошові кошти у сумі 41 000 доларів США та 60 400 євро. Метою накладення арешту на майно є забезпечення збереження речових доказів, оскільки набуто кримінально протиправним шляхом.

Сторона захисту зазначає, що рішення відносно арешту коштів, які є власністю ОСОБА_4 є передчасним і необґрунтованим, слідчий суддя під час розгляду клопотання не з`ясував всі обставини, з якими закон пов`язує можливість накладення арешту, не перевірив співрозмірність втручання у права та свободи власника майна з потребами кримінального провадження, суддею не перевірено наявність належних підстав для забезпечення заходу кримінального провадження у виді арешту грошових коштів та не взято до уваги відсутність доказів, які обґрунтовують доцільність та необхідність накладення арешту на майно осіб непричетних до кримінальної справи, що розслідується. Також адвокат наголошує, що на даний час відсутні взагалі будь-які підстави, які б виправдовували подальше існування заходів забезпечення у кримінальному провадженні у вигляді арешту вилучених коштів, які є власністю третьої особи ОСОБА_4 і який взагалі не причетний до даного кримінального провадження. Сторона захисту наголошує на тому, що ОСОБА_5 має статус свідка у даному кримінальному провадженні. Під час обшуку 06.12.2023 він підтвердив той факт, що вилучені грошові кошти у сумі 40 000 доларів США та 60 400 євро належать ОСОБА_4 , а 1000 доларів США належить йому. Цю ж обставину по телефону під час обшуку (під запис) підтвердив слідчому і ОСОБА_4 та добровільно надав органу слідства код доступу до сейфу із грошима.

ОСОБА_5 за 10 місяців допитано в якості свідка лише один раз. Крім цього допиту інших слідчих дій за участю свідка ОСОБА_5 не проводилося, обґрунтована підозра йому не пред`явлена, запобіжний захід не обирався, що свідчить про відсутність підстав для цього. ОСОБА_4 зі своєю сім`єю проживають в іншій країні окремо від ОСОБА_5 , не мають спільного майна, що підтверджує пояснення ОСОБА_4 про те, що вилучені кошти він передав ОСОБА_5 в сейфі на тимчасове зберігання на період свого проживання за межами України. Доказами законності походження грошових коштів ОСОБА_4 є нотаріальні договори купівлі-продажу нерухомого майна, декларації про доходи ОСОБА_4 та його дружини ОСОБА_7 , а саме: декларація ОСОБА_4 за 2019 рік, згідно якої його дохід склав 1 200 000 грн.; договір купівлі-продажу земельної ділянки No968 від 01.06.2020 року на суму 325 000 грн.; договір купівлі-продажу житлового будинку No965 від 01.06.2020 року на суму 1 025 000 грн.; договір купівлі-продажу земельної ділянки No2027 від 23.12.2020 року на суму 77 866,80 грн.; договір купівлі-продажу житлового будинку No2026 від 23.12.2020 року на суму 574 410,00 грн.; договір купівлі-продажу земельної ділянки No2025 від 23.12.2020 року на суму 99 528,00 грн.; договір купівлі-продажу житлового будинку No2024 від 23.12.2020 року на суму 1 329 204,00 грн.; декларація ОСОБА_7 за 2019 рік, згідно якої її дохід склав 1 200 000 грн. Отже, загальна сума документально підтвердженого доходу ОСОБА_4 та його дружини ОСОБА_7 лише за 2019-2020 рр. склала 5 831 008 грн, тобто більше ніж 206 тисяч доларів США (за курсом валют на 31 грудня 2020 року), що вдвічі перевищує розмір вилученої суми (40 000 доларів США та 60 400 євро) і підтверджує законність її походження. При цьому слід взяти до уваги й те, що ОСОБА_4 та його родина мали законні доходи, отримані і за попередні роки.

Слід ще раз наголосити на тому, що зазначені грошові кошти були вилучені із сейфа, що належить ОСОБА_4 . Як видно із зауважень до протоколу обшуку вказана обставина підтверджується відеозаписом проведення обшуку, на якому має бути зафіксовано, що відкриття сейфа слідчим узгоджувалось по телефону з ОСОБА_4 і після повідомлення ним коду доступу до сейфу відбулось його відкриття працівниками поліції.

Отже, безспірним власником вилучених грошових коштів є ОСОБА_4 , щодо якого відсутнє будь-яке кримінальне провадження, а також відсутнє будь-яке судове рішення про вилучення чи арешт належних йому грошових коштів. Так, статтею 170 КПК України визначено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. Порядок скасування арешту майна визначений ст. 174 КПК України, якою передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано. Між тим, при розгляді клопотання, поданого в порядку ст. 174 КПК України, слідчий суддя не надає оцінку дотриманню вимог закону при постановленні ухвали про арешт майна та її законності, що є виключною прерогативою суду апеляційної інстанції, а лише оцінює обґрунтованість підстав для скасування арешту. Разом з тим, ОСОБА_4 не перебуває в жодному процесуальному статусі у кримінальному провадженні, а відтак і не є тією особою арешт на майно якої можливо накласти. Окрім того, доказів які б вказували, що арештоване майно є предметом, засобом чи знаряддям злочину, яке розслідується у вказаному кримінальному провадженні не має. Слід зазначити, що стороною захисту доведено законність походження вилучених грошових коштів ОСОБА_4 , а саме: нотаріальним договором купівлі-продажу нерухомого майна, декларацією про доходи ОСОБА_4 та його дружини ОСОБА_7 .. Між тим, при розгляді клопотання, поданого в порядку ст. 174 КПК України, слідчий суддя не надає оцінку дотриманню вимог закону при постановленні ухвали про арешт майна та її законності, що є виключною прерогативою суду апеляційної інстанції, а лише оцінює обґрунтованість підстав для скасування арешту. За таких обставин, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання про скасування арешту майна підлягає задоволенню. Керуючись, ст.ст. 13, 41 Конституції України, ст. 1 Протоколу 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ст.ст. 174, 309 КК України, -

УХВАЛИВ :

Клопотання - задовольнити. Скасувати частково арешт майна, накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м.Києва від 14.12.2023 року (справа 757/56557/23-к) у кримінальному провадженні No 0000626 від 11.04.2023 року, а саме: грошових коштів у сумі 40 000 доларів США та 60 400 Євро, які вилучені в ході проведеного обшуку 06.12.2023 року у громадянина ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , які є власністю ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_1 , зареєстрований АДРЕСА_2 . Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали буде проголошений о 08-30 год. 08.10.2024 року

Слідчий суддя ОСОБА_1