Провадження № 1-кс/947/9635/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31.07.2024 року слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 , дослідивши матеріали за клопотанням захисника ОСОБА_2 адвоката ОСОБА_3 про зміну підозрюваному запобіжного заходу в рамках кримінального провадження № 0000557 від 30.04.2024,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні слідчого судді Київського районного суду м. Одеси перебуває клопотання захисника ОСОБА_2 адвоката ОСОБА_3 , про зміну підозрюваному запобіжного заходу в рамках кримінального провадження № 0000557 від 30.04.2024, в якій адвокат ОСОБА_3 просить змінити підозрюваному ОСОБА_2 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Водночас до початку розгляду даного клопотання по суті, прокурором до суду було скеровано копію листа Спеціалізованої антикорупційної прокуратури №07/3-2970ВИХ-24 від 25.07.2024, згідно якого вбачається, що постановою Заступника Генерального прокурора керівника Спеціалізованої антикорупційної прокуратури від 25.07.2024 доручено здійснення подальшого досудового розслідування кримінального провадження № 0000557 від 30.04.2024 детективам Національного антикорупційного бюро України.

Дослідивши подане клопотання з доданими до нього матеріалами, а також вказану заяву представника Одеської обласної прокуратури, слідчий суддя приходить до наступного переконання.

Відповідно до ч. 1 ст. 201 КПК України підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

Клопотання про зміну запобіжного заходу має відповідати вимогам, передбаченим ч. 3 ст. 201 КПК України.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 132 КПК України, клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Зі змісту зазначеної норми випливає, що клопотання про скасування заходів забезпечення кримінального провадження також подається та розглядається слідчим суддею за правилами виключної підсудності за місцем розташування органу, яким проводиться досудове розслідування.

Слідчий суддя зазначає, що згідно заяви, скерованої представником Одеської обласної прокуратури, на теперішній час досудове розслідування кримінального провадження № 0000557 від 30.04.2024здійснюється Національним антикорупційним бюро України, що не відноситься до територіальної юрисдикції Київського районного суду м. Одеси.

Підсудність це сукупність юридичних властивостей кримінального провадження, на підставі яких кримінальний процесуальний закон визначає, в якому саме суді і в якому складі суддів має розглядатися і вирішуватися по суті справа. Підсудність виступає процесуальним інститутом, що має велике значення для належного відправлення правосуддя у кримінальному провадженні. Правила про підсудність випливають із основних засад судочинства, передбачених ст. 129 Конституції України, засад кримінального провадження, визначених у Главі 2 КПК, а також засад організації судової влади, окреслених у розділі 1 ЗУ«Про судоустрій і статус суддів». Вони безпосередньо ґрунтуються на принципах побудови системи судів загальної юрисдикції, встановлених ч. 1 ст. 17 ЗУ «Про судоустрій і статус суддів», а саме територіальності, спеціалізації та інстанційності. Порушення правил підсудності належить до істотних порушень вимог кримінального процесуального закону та тягне за собою скасування судового рішення.

Стаття 34 КПК України регулює порядок направлення кримінального провадження з одного суду до іншого тільки після надходження до суду обвинувального акту для розгляду по суті за правилами глави 27 та 28 КПК України.

Клопотання у кримінальних провадженнях на стадії досудового розслідування, які подані до суду (слідчим суддям) з порушенням правил підсудності, не вирішуються шляхом зміни підсудності судом та/або закриття судового провадження.

При цьому, ст. 34 КПК України не наділяє суди повноваженнями направляти такі клопотання для розгляду з одного суду першої інстанції до іншого.

Отже, оскільки питання направлення клопотань, поданих під час досудового розслідування за підсудністю, кримінально-процесуальним законом не передбачено, відтак, клопотання, слід повернути як таке, що не підлягає розгляду в цьому суді.

Відповідно до ч. 3 ст. 9 КПК України закони та інші нормативно-правові акти України, положення яких стосуються кримінального провадження, повинні відповідати цьому Кодексу. При здійсненні кримінального провадження не може застосовуватися закон, який суперечить цьому Кодексу.

Згідно ч. 6 ст. 9 КПК України, у випадках, коли положення Кримінально-процесуального кодексу України не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 цього Кодексу. Застосування аналогії процесуального закону, Кримінально-процесуальним кодексом України не передбачено.

У зв`язку з вищевикладеним, слідчий суддя приходить до переконання, що подане клопотання підлягає поверненню заявнику.

Таким чином, керуючись ст. ст. 172, 174 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання захисника ОСОБА_2 адвоката ОСОБА_3 про зміну підозрюваному запобіжного заходу в рамках кримінального провадження № 0000557 від 30.04.2024- повернути заявнику разом з доданими до нього документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1