Провадження №11-сс/801/918/2024
Головуючий у суді 1-ї інстанції: ОСОБА_1
ВІННИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 листопада 2024 року м. Вінниця

Вінницький апеляційний суд у складі:

головуючого-судді ОСОБА_2 ,

суддів: ОСОБА_3 ,

ОСОБА_4 ,

з секретарем судового засідання ОСОБА_5 ,

за участю:

прокурора ОСОБА_6 ,

захисника ОСОБА_7 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_7 в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 на ухвалу слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 21.11.2024 про застосування запобіжного заходу щодо підозрюваного ОСОБА_8 в кримінальному провадженні №0001876 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 307 КК України,

В С Т А Н О В И В :

Ухвалою слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 21.11.2024 задоволено клопотання слідчого СВ Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_9 , яке погоджено з прокурором ОСОБА_6 та відносно ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 307 КК України, застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів до 18.01.2025 року із визначенням застави в розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 242 240 грн з покладенням відповідних обов`язків.

Не погодившись з постановленим рішенням, захисник ОСОБА_7 подав на нього апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу слідчого судді та постановити нову ухвалу, якою ОСОБА_8 застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний період доби.

Свої вимоги захисник мотивує тим, що у слідчого судді було достатньо підстав для застосування менш суворого запобіжного заходу з огляду на те, що його підзахисний має постійне місце проживання, підтримує родинні зв`язки з матір`ю та бабусею, визнає свою вину та співпрацює з органом досудового розслідування, раніше не переховувався від правоохоронних органів, є молодою людиною, має психічні розлади і перебуває на обліку у психіатричній лікарні.

Крім того, захисник зазначає про відсутність ризику незаконного впливу підозрюваного на свідків та знищення речей, які мають істотне значення для встановлення обставин справи.

Заслухавши доповідь судді, виступ захисника на підтримку апеляційної скарги, прокурора, який заперечив проти її задоволення, перевіривши матеріали судового провадження та апеляційні доводи, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Згідно положень ст. 177 КПК України запобіжні заходи застосовуються за наявності обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення та ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, зокрема, переховуватись від органів досудового розслідування чи суду, продовжувати вчиняти кримінальні правопорушення, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у виді тримання під вартою може бути застосований до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.

Як вбачається із матеріалів судового провадження, 20.11.2024 року до ЄРДР внесені відомості за №0001876 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 307 КК України.

21.11.2024 року ОСОБА_8 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 307 КК України.

Оскаржуваною ухвалою задоволено клопотання слідчого про застосування щодо ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Постановляючи ухвалу про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя прийшов до правильного висновку, з яким погоджується колегія суддів, про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення та наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, й неможливість застосування до підозрюваного більш м`яких запобіжних заходів.

Так, необхідність обрання підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчим суддею мотивовано зібраними в ході досудового розслідування доказами у їх сукупності та взаємозв`язку.

Наведені докази є фактичними даними, отриманими органом досудового розслідування шляхом проведення слідчих дій, й ці дані можуть переконати об`єктивного спостерігача у тому, що ОСОБА_8 міг вчинити інкриміноване йому правопорушення, а значить підтверджують наявність обґрунтованої підозри.

При цьому судова колегія враховує, що факти, які доводять підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження чи пред`явлення обвинувачення, що є завданням наступних етапів кримінального провадження.

Колегія суддів погоджується з висновками слідчого судді, що при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу ОСОБА_8 підтверджено наявність ризиків, передбачених ч.1 ст. 177 КПК України, при цьому відсутні підстави, які б перешкоджали застосуванню до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Наведені слідчим суддею дані доводять необхідність застосування до ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з метою забезпечення виконання ним процесуальних обов`язків та запобігання ризикам, передбачених ч.1 ст. 177 КПК України.

Окрім цього, слідчий суддя у відповідності до ст. 178 КПК України врахував те, що ОСОБА_8 підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, за яке законом передбачено покарання у виді позбавлення волі строком до 8 років, має постійне місце проживання, вину визнає, не працює, неодружений, утриманців не має, що свідчить про відсутність у нього соціально стримуючих факторів.

Відомостей про неможливість перебування підозрюваного в умовах тримання під вартою за станом здоров`я немає.

Отже, застосований відносно підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відповідає обставинам провадження та встановленим ризикам, а наведені захисником доводи в цій частині не спростовують викладених в ухвалі слідчого судді висновків.

Разом з тим, визначаючи розмір застави, слідчий суддя не зважив на наступне.

Згідно положень п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, яка підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, визначається у розмірі від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Таким чином, з одного боку, розмір застави повинен бути таким, щоб загроза її втрати утримувала б підозрюваного від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки, а з іншого не має бути таким, щоб через очевидну неможливість виконання умов цього запобіжного заходу це фактично призвело б до подальшого його ув`язнення, яке в останньому випадку перетворилося б на безальтернативне.

Суд звертає увагу, що положення КПК та практика ЄСПЛ орієнтують на такі критерії, які слід врахувати при визначенні розміру застави: обставини кримінального правопорушення; особливий характер справи; майновий стан підозрюваного; його сімейний стан, у тому числі матеріальне становище близьких осіб; масштаб його фінансових операцій; даних про особу підозрюваного; встановлені ризики, передбачених статтею 177 КПК України; «професійне середовище» підозрюваного; помірність обраного розміру застави та можливість її виконання, а також за певних обставин шкода, завдана кримінальним правопорушенням тощо.

З урахуванням наведеного, застава в розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 60 560 гривень, на думку колегії суддів, буде здатна забезпечити виконання підозрюваним ОСОБА_8 покладених на нього обов`язків та запобігти встановленим ризикам.

Враховуючи викладене, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга захисника підлягає частковому задоволенню, а ухвала суду першої інстанції скасуванню з підстав наведених вище.

Керуючись ст.ст. 405, 407,409, 410, 419, 422 КПК України, суд

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_7 в інтересах підозрюваного ОСОБА_8 задовольнити частково.

Ухвалу слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 21.11.2024 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_8 скасувати.

Клопотання слідчого СВ Вінницького РУП ГУНП у Вінницькій області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_9 задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком на 60 днів.

Строк тримання під вартою рахувати з моменту фактичного затримання особи, тобто з 20.11.2024 до 18.01.2025 включно.

Визначити ОСОБА_8 заставу в розмірі 20 (двадцять) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 60 560 (шістдесят тисяч п`ятсот шістдесят) гривень.

У разі внесення застави покласти на ОСОБА_8 наступні обов`язки:

- прибувати на виклики слідчого, прокурора та суду за першою вимогою;

- не відлучатись з населеного пункту, де він проживає, без дозволу слідчого, прокурора та суду;

- повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання, роботи або навчання;

- утриматись від спілкування із особами, які являються свідками у даному кримінальному провадженні.

Ухвала апеляційного суду набуває законної сили з моменту оголошення, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_4 ОСОБА_3