Справа № 741/1447/23
1-кп/729/121/24 р.

У Х В А Л А

03 жовтня 2024 р. Бобровицький районний суд Чернігівської області у складі:
головуючої судді ОСОБА_1
секретаря судового засідання ОСОБА_2
з участю прокурора ОСОБА_3
захисника адвоката ОСОБА_4
обвинуваченого в режимі відеоконференції ОСОБА_5
02 жовтня 2024 року захисник обвинуваченого звернувся до суду з клопотанням про призначення комісійної судово-медичної експертизи, яке мотивоване тим, що в ході судового розгляду кримінального провадження було досліджено висновок судово-медичної експертизи № 71 від 07 липня 2023 року, який містить відповіді на наступні питання: «Що явилось причиною смерті ОСОБА_6 та коли вона настала?», «Чи є на тілі ОСОБА_6 будь-які тілесні ушкодження, якщо так, то який їх характер, локалізація, кількість, давність, механізм утворення, ступень тяжкості?» та «Чи перебував ОСОБА_6 в стані алкогольного сп`яніння на момент смерті, якщо так, то яка була ступень алкогольного сп`яніння».
У розділі експертизи «Для додаткового дослідження забрано» зазначено, що «В судово-гістологічне відділення були направлені взяті від трупа шматочки внутрішніх органів з метою встановлення характеру патологічного процесу: мозок - 1, легені 3+з кров`ю; серце - 1; печінка - 1; нирка 1+; наднирник 1+; стінка шлунку 1+ з кров`ю; трахея 1+ з кров`ю». Після підпису експерта та проставлення печатки у висновку експертизи мається текст: «Лікарське свідоцтво про смерть № 73 від 06.05.2023 року. А) аспірацію кров`ю. Б) S 02.7.1 Множинні переломи кісток лицевого черепа. Г) УОО.О Контакт з тупим предметом з метою вбивства чи спричинення тілесних ушкоджень.
Після дослідження висновку, у судовому засідання була допитана експерт ОСОБА_7 , яка відповідаючи на запитання захисника «Чому всупереч Правилам проведення судово-медичної експертизи (досліджень) трупів у бюро судово-медичної експертизи, експерт замість 2 шматків взяла 1 шматок мозку трупу ОСОБА_6 та чому, не дочекавшись проведення судово-гістологічного дослідження вказаного шматка мозку, прийшла до висновків, які виклала у підсумках експертизи № 71», експерт ОСОБА_7 відповіла, що в даному випадку у зв`язку з виявленими тілесними ушкодженнями на трупі ОСОБА_6 та тим, що мозок ОСОБА_6 був неушкодженим, крововоливів не виявлено, не було необхідності у відібранні 2 шматків мозку для направлення і проведення гістологічного дослідження. Забій мозку або його оболонки у мертвої людини встановити неможливо. Відібраний 1 шматок мозку був направлений на зберігання до судово-гістологічного відділу Чернігівського обласного бюро судово-медичних експертиз. Також експерт пояснила, що експертне гістологічне дослідження мозку на даному етапі ніяким чином не вплине на результати висновку експерта № 71. Разом з тим, експерт пояснила, що при зовнішньому дослідженні трупа нею було помилково у висновку №71 зазначено про те, що «кістки та хрящі носа на дотик цілі. В ротовій порожнині та в носових ходах патологічного вмісту не виявлено».
Отже, у зв`язку з тим, що шляхом візуального огляду шматка мозку експерт дійшла до висновку про відсутність даних, які б вказували на забій мозку або його оболонки, то їй цього було достатньо для прийняття висновків, які вона виклала висновку експерта № 71.
Адвокат посилається на те, що відповідно до відповіді № 01-54/208 від 16 лютого 2024 року Чернігівського обласного бюро судово-медичної експертизи», проведення будь-яких судово-медичних експертиз в Україні регламентоване Наказом МОЗ України № 6 від 17 січня 1995 року «Про розвиток та вдосконалення судово-медичної служби України». Цим наказом чітко визначений повний перелік та послідовність (стандарт) дій судово-медичного експерта при виконанні певного виду судово-медичної експертизи. Пунктом 2.2.1. Правил проведення судово-медичної експертизи (досліджень) трупів у бюро, судово-медичної експертизи зазначено, що відхилення від цього стандарту в бік зменшення недопустиме. Окрім того, із відповіді на запит вбачається, що у разі проведення судово-медичної експертизи (дослідження) при насильницькій смерті, відповідно до п. 2.2.20 Правил на судово-гістологічне дослідження надсилається мозок - 2 куски (кора та підкіркові структури). Вказане дає змогу однозначно стверджувати, що обов`язковим є вилучення як мінімум двох шматочків мозку з наступним обов`язковим їх направленням на гістологічне дослідження (експертизу). Невиконання вказаного дає змогу вважати проведену судово-медичну експертизу «неповною» та такою, що не відповідає вимогам законодавства.
Даних про ушкодження мозку висновок судово-медичної експертизи № 71 не містить у зв`язку з тим, що мозок експертом ОСОБА_7 для обов`язкового проведення судово-гістологічного дослідження не направлявся.
Разом з тим, захисник зазначає, що стороною захисту суду було надано Висновок експертного дослідження №36/к від 13.05.2024, яким встановлено ряд недоліків, допущених судово-медичним експертом ОСОБА_7 при проведенні судово-медичної експертизи трупа ОСОБА_6 , які певним чином знижують його об`єктивність та порушують вимоги Наказу №6 від 17.01.1995 року.
У зв`язку із викладеним, сторона захисту вважає, що порушення експертом ОСОБА_7 «Правил проведення судово-медичної експертизи трупів у бюро судово-медичної експертизи» призвело до неповноти висновку судово-медичної експертизи та його неправильності, внаслідок чого недослідженими залишилися питання щодо тілесних ушкоджень, які було спричинено ОСОБА_6 , що стало причиною заковтування ним крові та який причинний зв`язок між тілесними ушкодженнями, спричиненими 05.05.2023 ОСОБА_6 та його смертю.
У поданому до суду клопотанні про призначення комісійної судово-медичної експертизи захисник просив на вирішення експертизи поставити такі питання: які тілесні ушкодження, спричинені 5 травня 2023 року ОСОБА_6 , їх кількість, характер, локалізація та ступінь тяжкості; яка причина смерті ОСОБА_6 ; який причинний зв`язок між тілесними ушкодженнями, спричиненими 5 травня 2023 року ОСОБА_6 та його смертю.
Обвинувачений підтримав клопотання свого захисника.
Прокурор заперечив проти задоволення клопотання, вказавши, що останнє є необґрунтованим, оскільки у судовому засіданні була допитана експерт, яка надала відповіді на всі поставленні питання щодо зробленого нею експертного висновку. Разом з тим, сторона захисту не скористалася правом на зявлення такого клопотання під час досудового розслідування з дотриманням вимог ст.93 КПК України. Прокурор також посилається на зловживання стороною захисту своїми правами, оскільки колегія суддів Носівського районного суду своєю ухвалою від 12.03.2024 відмовила захиснику у задоволенні аналогічного клопотання.
Заслухавши думку учасників судового провадження, дослідивши матеріали кримінального провадження, суд доходить такого висновку.
Відповідно до ст. 242 КПК України, експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання.
Згідно ст. 243 КПК України, експерт залучається за наявності підстав для проведення експертизи за дорученням слідчого судді чи суду, наданим за клопотанням сторони кримінального провадження.
Пунктом 1.2.3.13 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України 8 жовтня 1998 року № 53/5 (далі Інструкція), передбачено, що згідно з процесуальним законодавством України експертами виконуються первинні, додаткові, повторні, комісійні та комплексні експертизи.
Відповідно до п. 1.2.14 Інструкції комісійною є експертиза, яка проводиться двома чи більшою кількістю експертів, що мають кваліфікацію судового експерта за однією експертною спеціалізацією (фахівцями в одній галузі знань). Комісія експертів може утворюватися органом (особою), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), або керівником експертної установи.
Крім того, пунктом 3 Правил проведення комісійних судово-медичних експертиз в бюро судово-медичної експертизи, затверджених наказом Міністерства охорони здоров`я від 17 січня 1995 року № 6 (далі Правила), встановлено, що комісійні судово-медичні експертизи у відділі комісійних експертиз бюро судово-медичної експертизи проводяться з метою усунення протиріч між раніше проведеною експертизою та іншими матеріалами справи у випадку необґрунтованості висновків або сумнівів особи, яка проводить дізнання, слідчого, прокурора, судді або суду в правильності згаданої експертизи.
Частиною 5 ст. 69 КПК України встановлено, що експерт зобов`язаний особисто провести повне дослідження і дати обґрунтований та об`єктивний письмовий висновок на поставлені йому запитання, а в разі необхідності - роз`яснити його.
Відповідно до частин 1 та 3 ст. 101 КПК України, висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень та зроблені за їх результатами висновки, обґрунтовані відповіді на запитання, поставлені особою, яка залучила експерта, або слідчим суддею чи судом, що доручив проведення експертизи. Висновок повинен ґрунтуватися на відомостях, які експерт сприймав безпосередньо або вони стали йому відомі під час дослідження матеріалів, що були надані для проведення дослідження. Експерт дає висновок від свого імені і несе за нього особисту відповідальність.
При цьому, вимоги щодо змісту висновку експерта містяться у ст. 102 КПК України. Зокрема, у висновку експерта повинно бути зазначено: 1) коли, де, ким (ім`я, освіта, спеціальність, свідоцтво про присвоєння кваліфікації судового експерта, стаж експертної роботи, науковий ступінь, вчене звання, посада експерта) та на якій підставі була проведена експертиза; 2) місце і час проведення експертизи; 3) хто був присутній при проведенні експертизи; 4) перелік питань, що були поставлені експертові; 5) опис отриманих експертом матеріалів та які матеріали були використані експертом; 6) докладний опис проведених досліджень, у тому числі методи, застосовані у дослідженні, отримані результати та їх експертна оцінка; 7) обґрунтовані відповіді на кожне поставлене питання. У висновку експерта обов`язково повинно бути зазначено, що його попереджено про відповідальність за завідомо неправдивий висновок та відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків. Якщо при проведенні експертизи будуть виявлені відомості, які мають значення для кримінального провадження і з приводу яких не ставилися питання, експерт має право зазначити про них у своєму висновку. Висновок підписується експертом.
Аналогічні за змістом вимоги щодо змісту висновку експерта містяться також і у Розділі IV Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої Наказом Міністерства юстиції України 8 жовтня 1998 року № 53/5.
У судовому засіданні встановлено, що у кримінальному провадженні було проведено первинну та додаткову (на підставі висновку первинної експертизи) судово-медичні експертизи відносно трупа ОСОБА_4 (висновки № 71 від 7 липня 2023 року та № 145 від 27 липня 2023 року), які доповнюють одна одну та не мають протиріч з іншими матеріалами справи.
Так, у висновку № 71 від 7 липня 2023 року містяться відповіді на питання, запропоновані захисником обвинуваченого у клопотанні про призначення повторної комісійної судово-медичної експертизи, зокрема вказано, що при дослідженні трупа ОСОБА_6 були виявлені тілесні ушкодження, а саме: відкритий перелом кісток носа зі зміщенням уламків, закритий перелом верхньої щелепи з права, а також виявлена забійна рана проекції правої брови, синці лівої та правої орбітальних ділянок, синець та масивний набряк правого вуха, кров в обох лобних пазухах черепа. Так як усі вищевказані тілесні ушкодження спричинені в одну обмежену ділянку тіла, а саме в проекцію голови, чим спричинили внутрішню кровотечу внаслідок множинних пошкоджень кісток та тканин лицьового черепа, що в свою чергу призвело до втрати свідомості ОСОБА_6 та будучи в безсвідомому стані заковтування та аспірації крові як в травний тракт, так і в дихальні шляхи, що і призвело до смерті внаслідок удушення (асфіксії) кров`ю. Отже, вважаю, всі дані вищевказані тілесні ушкодження єдиним комплексом, що призвів до смерті та відповідно живої особи, в сукупності за ознакою небезпеки для життя в мить спричинення має ознаки тяжких тілесних ушкоджень, відповідно до п. 2.1.1., 2.1.1 .а, 2.1.2, 2.1.3 «Правил судово-медичного визначення ступеню тяжкості тілесних ушкоджень» Наказу МОЗ України № 6 від 17 січня 1995 року «Про розвиток та вдосконалення судово-медичної служби України». По механізму спричинення всі вищевказані тілесні ушкодження виникли внаслідок ударів тупим предметом в проекцію обличчя. По давності спричинення вищевказані тілесні ушкодження могли утворитись за певний проміжок часу, що становить кілька годин до настання смерті; смерть ОСОБА_6 настала внаслідок аспірації кров`ю, котра у свою чергу є наслідком множинних переломів кісток лицевого черепа. Даний діагноз підтверджується наявністю відкритого перелому кісток носу зі зміщенням уламків, наявністю відкритого перелому кісток верхньої щелепи справа, наявністю крові у вигляді згортків та рідкої крові у порожнинах лобних пазух черепа, у трахеї, бронхах, стравоході та шлунку. Ознаки асфіксії, а саме: при розтині грудної клітки легені спадаються з обох сторін, рожево-сірого кольору, тістуваті на дотик, підвищеної повітряності, значно роздуті та містять вм`ятини від ребер по обох поверхнях легень, при натисканні на тканину легені пальцями з отворів мілких бронхів виходять кроваві згортки. А також результатами додаткових методів дослідження: «При судово-медичній гістологічній експертизі шматочків внутрішніх органів від трупа ОСОБА_6 : елементи крові в просвіті альвеол та бронхів з реактивними змінами. Елементи крові в просвіті трахеї та шлунку. Крововиливи в стінці трахеї з реактивними змінами. Дрібно-вогнивища деліпідізація клітин кори надниркової залози». При дослідженні трупних явищ у секційній залі моргу видно, що смерть настала 5 травня 2023 року можливо близько 20 години; при судово-токсикологічному дослідженні від трупа ОСОБА_6 був виявлений етанол в концентрації 3.4 г/л, що по відношенню до живої особи є сильна ступінь алкогольного сп`яніння.
У висновку № 145 від 27.07.2023 зазначено, що зважаючи на морфологію, локалізацію та взаємо-розташування всіх наявних у ОСОБА_6 тілесних ушкоджень, останній отримав не менше 4-5 травматичних дій, котрі були спрямовані в обмежену ділянку тіла, а саме в проекцію голови, де кожне наступне тілесне ушкодження обтяжує перебіг попереднього. Так, як всі вищевказані тілесні ушкодження заподіяні в проекцію голови, де кожне наступне тілесне ушкодження обтяжує перебіг попереднього, то всі вони можуть перебувати у прямому причинно наслідковому зв`язку з настанням смерті.
Крім цього, допитана у судовому засіданні експерт надала вичерпні відповіді на запитання, у тому числі захисника, які він хоче поставити перед експертами при проведенні комісійної судово-медичної експертизи.
Разом з цим, суд зазначає, що захисником не обгрунтовано, яким чином не відібрання та не дослідження експертом 2 шматків мозку, могло вплинути на правильність проведення експертизи експертом ОСОБА_7 . Саме лише посилання на інформацію, що міститься у відповіді № 01-54/208 від 16 лютого 2024 року Чернігівського обласного бюро судово-медичної експертизи та Висновок експертного дослідження №36/к від 13.05.2024, суд не бере до уваги, оскільки такими не спростовано конкретних даних встановлених експертом ОСОБА_7 при безпосередньому дослідженні трупа ОСОБА_6 .
Відповідно до ч. 2 ст. 94 КПК України, жоден доказ не має наперед встановленої сили.
Зважаючи на викладене, суд вважає, що клопотання сторони захисту не містить жодних даних, які б свідчили про необґрунтованість проведених експертиз у кримінальному провадженні, або відомостей, які б викликали сумніви в їх правильності чи повноті, чи будь-яких протиріч з іншими матеріалами справи.
Висновки експертиз, надані стороною обвинувачення, є достатньо обґрунтованими, логічними та об`єктивними, при цьому не мають для суду наперед встановленої сили, оскільки будуть оцінюватись на предмет їх належності та допустимості, а також достатності як доказів у взаємозв`язку з іншими доказами виключно у нарадчій кімнаті під час ухвалення судового рішення по справі.
На підставі вищевикладеного, суд доходить висновку, що підстави для призначення у кримінальному провадженні комісійної судово-медичної експертизи відсутні, а тому у задоволенні клопотання захисника обвинуваченого слід відмовити.
Керуючись ст.ст. 242-245, 332, 350, 372 КПК України, суд
У задоволенні клопотання захисника обвинуваченого, адвоката ОСОБА_4 , про призначення комісійної судово-медичної експертизи відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя