Справа № 713/2569/24
Провадження №1-кс/713/344/24
УХВАЛА

іменем України

17.07.2024 м. Вижниця

Слідчий суддя Вижницького районного суду Чернівецької області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , фактичного володільця майна ОСОБА_3 розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Вижниця клопотання прокурора Вижницької окружної прокуратури ОСОБА_4 в про арешт тимчасово вилученого майна по кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000345 від 10.07.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України, -

УСТАНОВИВ:

Прокурор звернувся до слідчого судді з клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна по кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000345 від 10.07.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України.

У клопотанні вказує, в період часу з 21 год. 09.07.2024 по 01 год. 10.07.2024, ОСОБА_5 таємно викрав із верхнього складу (квартал №9 виділ №17) Лопушнянського лісництва філії «Берегометське ЛМГ» ДП «Ліси України», три колод породи «Ялиця», довжиною 3 метра кожна, діаметрами 36 см., 40 м., 34 см. загальною кубомасою 0,953 мЗ, які на гужовій підводі перевозив до свого місця проживання, однак був викритий працівниками поліції. (Є0-4004 від 10.07.2024)

10 липня 2024 року проведено огляд місця події біля Лопушнянського сільського будинку народної творчості та дозвілля було виявлено та вилучено:

- дерев`яну гужову підводу, без ідентифікуючих ознак;

- три колоди породи «Ялиця», довжиною 3 метра кожна, діаметрами 36 см., 40 м., 34 см. загальною кубомасою 0,953 м3;

10.07.2024 вищевказані речі визнано речовими доказами та прилучено до даного кримінального провадження в якості речових доказів.

Дерев`яна гужова підвода являється знаряддям вчинення даного кримінального правопорушення, оскільки за допомогою вказаної підводи ОСОБА_5 здійснював перевезення викраденої ним лісодеревини, а лісодеревина, а саме три колоди породи «Ялиця», довжиною 3 метра кожна, діаметрами 36 см., 40 м., 34 см. загальною кубомасою 0,953 м3 є предметом вчинення даного кримінального правопорушення, оскільки ОСОБА_5 викрав її із верхнього складу (квартал №9 виділ №17) Лопушнянського лісництва філії «Берегометське ЛМГ» ДП «Ліси України».

Частиною 1 ст. 98 КПК України визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а тому 22.04.2024 року: вищевказаний автомобіль, лісодеревина та товарно-транспортна накладена визнані речовим доказом по даному кримінальному провадженні.

Просить накласти арешт на дерев`яну гужову підводу без ідентифікуючих ознак, яка на даний час зберігається на території верхнього складу (квартал №9 виділ №17) Лопушнянського лісництва філії «Берегометське ЛМГ» ДП -Ліси України» на відповідальному зберіганні в майстра лісу ОСОБА_6 , власником якої являється ОСОБА_5 , жителю АДРЕСА_1 , шляхом заборони відчуження, користування та розпорядження вищевказаним майном.

2. Накласти арешт на лісодеревину в кількості 3 колоди, наступних параметрів:

- колоду породи «Ялиця», діаметром у верхньому зрізі 36 см., довжиною 3 метра, кубомасою 0,305 м3, сорту «пиловник третього сорту»;

- колоду породи «Ялиця», діаметром у верхньому зрізі 40 см., довжиною 3 метра, кубомасою 0,376 м., сорту «пиловник третього сорту»;

- колоду породи «Ялиця», діаметром у верхньому зрізі 34 см., довжиною 3 метра, кубомасою 0,272 м3, сорту «пиловник третього сорту», загальною кубомасою 0,953 м3, які на даний час зберігаються на території верхнього складу (квартал №9 виділ №17) Лопушнянського лісництва філії Берегометське ЛМГ» ДП «Ліси України» на відповідальному зберіганні в майстра лісу ОСОБА_6 , власником яких являється філія «Берегометське ЛМГ» ДП «Ліси України», що розташоване за адресою АДРЕСА_2 , шляхом заборони відчуження, користування та розпорядження вищевказаним майном.

В судове засідання прокурор та слідчий не з`явилися. До початку судового засідання надав заяву, про розгляд клопотання у його відсутність, клопотання підтримує та просить задовольнити.

Власник тимчасово вилученого майна ОСОБА_5 у судове засідання не з`явився.

Слідчий суддя, заслухавши власника тимчасово вилученого майна, дослідивши клопотання, копії матеріалів, якими слідчий та прокурор обґрунтовують свої доводи, дійшов висновку, що клопотання підлягає частковому задоволенню з таких підстав.

Слідчим суддею встановлено, що в період часу з 21 год. 09.07.2024 р. по 01 год. 10.07.2024 року , ОСОБА_5 таємно викрав із верхнього складу (квартал №9 виділ №17) Лопушнянського лісництва філії «Берегометське ЛМГ» ДП «Ліси України», три колод породи «Ялиця», довжиною 3 метра кожна, діаметрами 36 см., 40 м., 34 см. загальною кубомасою 0,953 м3, які на гужовій підводі перевозив до свого місця проживання, однак був викритий працівниками поліції. (Є0-4004 від 10.07.2024).

Відомості до ЄРДР внесено за №0000345 - 10.07.2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України

10 липня 2024 року проведено огляд місця події біля Лопушнянського сільського будинку народної творчості та дозвілля було виявлено та вилучено: дерев`яну гужову підводу, без ідентифікуючих ознак; три колоди породи «Ялиця», довжиною 3 метра кожна, діаметрами 36 см., 40 м., 34 см. загальною кубомасою 0,953 м3;

10.07.2024 вищевказані речі визнано речовими доказами та прилучено до даного кримінального провадження в якості речових доказів.

Дана постанова ніким не оспорювалася та не скасовано.

Відповідно до ст.2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Статтею 167 КПК України визначено, що тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення, або його спеціальну конфіскацію в порядку, встановленому законом.

Тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони:

1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди;

2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення;

3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом;

4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Згідно ч.2 ст.168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Відповідно до п.7 ч.2 ст.131 КПК України арешт майна є заходом забезпечення кримінального провадження.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Згідно ч.ч.2, 3 ст.170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно вимог ч.1 ст.173 КПК України, слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу.

Частиною 2 ст.173 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Таким чином, на підставі аналізу вказаних правових норм та досліджених доказів слід прийти до висновку про існування достатніх підстав та розумних підозр вважати, що вилучений транспортний засіб та предмети , можуть бути доказами у кримінальному провадженні та відповідають критеріям ст.98 КПК України.

Прокурором доведено, що незастосування арешту майна може призвести до їх приховування чи відчуження, та наявність ризиків передбачених абзацом 2 ч.3 ст.170 КПК України.

Також слідчий суддя вважає, що прокурором дотримано строки звернення із клопотанням про арешт майна до слідчого судді, визначені ч.5 ст.171 КПК України.

За наведених вище обставин та норм КПК України, слідчий суддя вважає, що клопотання обґрунтоване та підлягає до задоволення.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст.132, 167, 170-173, 309, 369-372 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора Вижницької окружної прокуратури ОСОБА_4 в про арешт тимчасово вилученого майна по кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000345 від 10.07.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України, - задовольнити .

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно, а саме:

1) На дерев`яну гужову підводу без ідентифікуючих ознак_ яка на даний час зберігається на території верхнього складу (квартал №9 виділ №17) Лопушнянського лісництва філії «Берегометське ЛМГ» ДП -Ліси України» на відповідальному зберіганні в майстра лісу ОСОБА_6 , власником якої являється ОСОБА_5 , жителю АДРЕСА_1 , шляхом заборони відчуження, користування та розпорядження вищевказаним майном.

2) На лісодеревину в кількості 3 колоди, наступних параметрів:

- колоду породи «Ялиця», діаметром у верхньому зрізі 36 см., довжиною 3 метра, кубомасою 0,305 м3, сорту «пиловник третього сорту»;

- колоду породи «Ялиця», діаметром у верхньому зрізі 40 см., довжиною 3 метра, кубомасою 0,376 м., сорту «пиловник третього сорту»;

- колоду породи «Ялиця», діаметром у верхньому зрізі 34 см., довжиною 3 метра, кубомасою 0,272 м3, сорту «пиловник третього сорту», загальною кубомасою 0,953 м3, які на даний час зберігаються на території верхнього складу (квартал №9 виділ №17) Лопушнянського лісництва філії Берегометське ЛМГ» ДП «Ліси України» на відповідальному зберіганні в майстра лісу ОСОБА_6 , власником яких являється філія «Берегометське ЛМГ» ДП «Ліси України», що розташоване за адресою АДРЕСА_2 , шляхом заборони відчуження, користування та розпорядження вищевказаним майном.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Чернівецького апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_7