У Х В А Л А

І М Е Н Е М УК Р А Ї Н И

23 жовтня 2024 року слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю:

секретаря судових засідань - ОСОБА_2 ,

прокурора - ОСОБА_3

захисника підозрюваного - ОСОБА_4

підозрюваного - ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Солом`янського районного суду м. Києва клопотання старшого слідчого слідчого управління ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_6 , погодженого прокурором Київської міської прокуратури ОСОБА_7 , про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянину України, проживаючому за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимому,

у кримінальному провадженні №0000555 від 23.07.2024, за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 113 КК України,

В С Т А Н О В И В:

До слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва надійшло клопотання старшого старшого слідчого слідчого управління ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_6 , погодженого прокурором Київської міської прокуратури ОСОБА_7 , про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 113 КК України, у кримінальному проваджені №0000555 від 23.07.2024.

Клопотання обґрунтовується тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0000555 від 23.07.2024 за підозрою, зокрема, ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 113 КК України.

Досудовим розслідуванням установлено, що у невстановлений досудовим розслідуванням час, але не пізніше 22.07.2024 у громадянина України ОСОБА_5 , якому достовірно відомо про збройний напад російської федерації на Україну, з метою вчинення кримінальних правопорушень проти основ національної безпеки України, виник злочинний умисел на вчинення підпалів, спрямованих на зруйнування та пошкодження об`єктів, які мають важливе народногосподарське та оборонне значення.

ОСОБА_5 з метою реалізації свого злочинного умислу, використовуючи свій особистий мобільний телефон марки «Redmi Note 9 Pro», за допомогою месенджеру «Telegram» вступив у злочинну змову із невстановленою досудовим розслідуванням особою, яка запропонувала останньому за грошову винагороду вчинити підпал та вивести із ладу релейну шафу, що розташована на перегоні Почайна-Борщагівка 414 км, перегін-8, та зафіксувати вказану дію на відеозапис. У ході листування ОСОБА_5 отримав детальні інструкції вчинення злочину від вказаної невстановленої особи.

При цьому ОСОБА_5 достовірно відомо про наслідки вчинення таких підпалів, а саме неможливість використання залізничної колії Регіональної філії «Південно-Західна залізниця» АТ «Укрзалізниця» на окремих ділянках, що ослаблює державу та те, що вказані дії спрямовані на зруйнування та пошкодження об`єктів, які мають важливе народногосподарське та оборонне значення.

22.07.2024 ОСОБА_5 , на виконання спільного із вказаною вище невстановленою особою злочинного умислу, у невстановлений досудовим розслідуванням час та місці, залучив до вказаної протиправної діяльності громадянина Україна ОСОБА_8 , якому повідомив про свої злочинні наміри щодо підпалу релейної шафи за грошову винагороду, що розташована на перегоні Почайна-Борщагівка 414 км, перегін -8. Усвідомлюючи суспільну небезпеку вказаного злочинного діяння ОСОБА_8 погодився на пропозицію ОСОБА_5 щодо спільного вчинення злочину.

У подальшому, 22.07.2024 о 18 год. 39 хв. ОСОБА_5 та ОСОБА_8 прибули до магазину «Господарські товари», що розташований за адресою: АДРЕСА_2 , де останній за вказівкою ОСОБА_9 придбав розчинник «Бензин колоша» об`ємом 0,47 л, вартість якого становила 60 гривень, при цьому розрахувався власною банківською карткою НОМЕР_1 за допомогою мобільного телефон марки «TECNO Sparkk 6 Go» через платіжний термінал вказаного вище магазину. Вказаний розчинник був призначений для розпалювання багаття та напилок.

Надалі, цього ж дня о 20 год. 04 хв., ОСОБА_5 та ОСОБА_8 прибули до магазину «Дніпро-М», що розташований за адресою: АДРЕСА_3 , де останній за вказівкою ОСОБА_5 придбав рожково-накидний ключ шириною 21 мм вартість якого становила 110 грн. Так, встановлено, що розрахунок за вказаний рожково-накидний ключ здійснювався шляхом переказу грошових коштів на банківську картку продавця вказаного магазину.

Реалізуючи свій злочинний умисел направлений на пошкодження релейної шафи, що розташована на перегоні Почайна-Борщагівка 414 км, перегін -8, шляхом підпалу, розуміючи суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, 22.07.2024 перебуваючи на території Подільського району м. Києва, ОСОБА_5 та ОСОБА_8 відшукали вказану вище релейну шафу.

Надалі, у невстановлений досудовим розслідуванням час, але не пізніше 21 год. 00 хв. ОСОБА_5 та ОСОБА_8 , за попередньою змовою із невстановленою особою, знаходячись біля релейної шафи, що розташована на перегоні Почайна-Борщагівка 414 км, перегін -8, яка була предметом їх злочинного посягання, вирішили підпалити останню, після чого умисно, з корисливих мотивів, за допомогою рожково-накидного ключа шириною 21 мм, здійснили відкриття дверей вказаної вище релейної шафи, після чого обливши її розчином для розпалювання багаття, здійснили її підпал.

Для підтвердження здійснення підпалу, на виконання вказівки невстановленої досудовим розслідуванням особи, здійснили відеофіксацію вчиненого підпалу на власний мобільний телефон марки «Redmi Note 9 Pro» та надіслали його останній.

У подальшому, 22.07.2024 о 22:42 на особистий криптогаманець ОСОБА_8 перераховано грошові кошти, у сумі 5 TON як оплату за вчинення підпалу релейної шафи.

24.07.2024 о 05 год. 55 хв. ОСОБА_5 затриманий згідно з ч. 4 ст. 208 КПК України.

На підставі зазначеного, органом досудового розслідування за погодженням із прокурором 24.07.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 113 КК України, а саме вчинення з метою ослаблення держави підпалів, спрямованих на зруйнування та пошкодження об`єктів, які мають важливе народногосподарське та оборонне значення, вчинених в умовах воєнного стану за попередньою змовою групою осіб.

24.07.2024 ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строк дії якого до 21.09.2024 включно.

17 вересня 2024 року постановою заступника керівника Київської міської прокуратури ОСОБА_10 у кримінальному провадженні № 0000555 від 23.07.2024 року за підозрою ОСОБА_5 та ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 113 КК України строк досудового розслідування продовжено до трьох місяців тобто до 24.10.2024 року.

19.09.2024 ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_11 , продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 до 21.10.2024 року включно.

Під час досудового розслідування кримінального провадження, органом досудового розслідування, встановлено наявність ризиків, передбачених п.п. 1,4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України

Наявність ризику переховування від органів досудового розслідування та суду обґрунтовується тим, що ОСОБА_5 , підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, за яке передбачене покарання у вигляді позбавлення волі на строк від десяти до п`ятнадцяти років з конфіскацією майна , а тому, усвідомлюючи тяжкість та реальність покарання, в разі застосування запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою, останній може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, з метою уникнення покарання, а від так встановлена наявність достатніх підстав для обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, з метою забезпечення безперешкодного, повного та всебічного досудового розслідування та судового розгляду даного кримінального провадження, що повністю підтверджує наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Під час судового розгляду прокурор підтримав подане клопотання та просив його задовольнити з підстав, зазначених у клопотанні.

Підозрюваний та його захисник адвокат ОСОБА_4 заперечували щодо продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою та просили застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Дослідивши матеріали клопотання, заслухавши пояснення сторін, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

Слідчим суддею встановлено, що слідчим управлінням ІНФОРМАЦІЯ_2 здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0000555 від 23.07.2024 за підозрою, зокрема, ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 113 КК України.

24.07.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 113 КК України, а саме вчинення з метою ослаблення держави підпалів, спрямованих на зруйнування та пошкодження об`єктів, які мають важливе народногосподарське та оборонне значення, вчинених в умовах воєнного стану за попередньою змовою групою осіб.

17 вересня 2024 року постановою заступника керівника Київської міської прокуратури ОСОБА_10 у кримінальному провадженні № 0000555 від 23.07.2024 року за підозрою ОСОБА_5 та ОСОБА_8 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28 ч. 2 ст. 113 КК України строк досудового розслідування продовжено до трьох місяців тобто до 24.10.2024 року.

19.09.2024 ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_11 , продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 до 21.10.2024 року включно.

Під час досудового розслідування кримінального провадження, органом досудового розслідування, встановлено наявність ризиків, передбачених п.п. 1,4 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, у зв`язку з чим підозрюваний ОСОБА_5 перебуваючи на свободі, зможе переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, а також вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст.29 Конституції України кожна людина має право на свободу та особисту недоторканність. Ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

Згідно з ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Враховуючи вимоги чинного кримінального процесуального законодавства, практику Європейського суду з прав людини, зокрема, рішення у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011, у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.09.1990, під час розгляду клопотань на стадії досудового розслідування слідчий суддя має переконатись, що сукупність матеріалів на даному етапі кримінального провадження до моменту з`ясування істини у справі є достатньою для висновку про обґрунтованість підозри, що може переконати об`єктивного спостерігача, що особа могла бути причетною до вчинення конкретного злочину.

Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином, і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення Європейського суду з прав людини у справі «Джон Мюррей проти Сполученого Королівства» від 28.10.1994, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.09.1990).

У зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України Указами Президента України №64/2022 від 24.02.2022, №341/2022 від 17.05.2022, №573/2022 від 12.08.2022, №757/2022 від 07.11.2022, №58/2023 від 06.02.2023, №254/2023 від 01.05.2023 451/2023, №451/2023 від 26.07.2023, №734/2023 від 06.11.2023 та №49/2024 від 05.02.2024 та від 06.05.2024 № 271/2024 затвердженими відповідно законами України №2402-ІХ від 24.02.2022, №2263-ІХ від 22.05.2022, №2500-IX від 15.08.2022, №2738-IX від 16.11.2022, №2915-IX від 07.02.2023, №3057-IX від 02.05.2023, №3275-IX від 27.07.2023, №3429-IX від 08.11.2023, №3564-IX від 06.02.2024, №3684-IX від 08.05.2024 в Україні діє правовий режим воєнного стану з 24.02.2022 до 11.08.2024.

На підставі зазначених обставин, законодавцем встановлено відповідно до ч. 6 ст. 176 КПК України, що під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 109-114-2, 258-258-6, 260, 261, 437-442 Кримінального кодексу України, за наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, застосовується запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті.

Згідно з п. 5 ч. 1 ст. 176 КПК України визначено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

В свою чергу, Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Факти та інформація, переконливо свідчать про причетність ОСОБА_5 до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 113 КК України. У клопотанні слідчого та доданих до нього матеріалах міститься достатньо для висновку про обґрунтованість повідомленої йому підозри, що підтверджується на даному етапі досудового розслідування достатньою сукупністю даних, які містяться в матеріалах клопотання.

Також, на даному етапі кримінального провадження не допускається вирішення тих питань, які повинен вирішувати суд під час розгляду по суті, а саме питань, пов`язаних з оцінкою доказів з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення.

У даному випадку необхідно враховувати той факт, що вчинене кримінальне правопорушення має високий ступінь суспільної небезпеки, а також те, що рішення суду повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці цінностей суспільства, а відтак обрання запобіжного заходу стосовно підозрюваного ОСОБА_5 , на думку слідчого судді, повинно відповідати суспільному інтересу в умовах воєнного стану.

Згідно з ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі:

1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується;

3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого;

4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців;

5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання;

6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого;

7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого;

8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого;

9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше;

10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення;

11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини;

12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.

Згідно з ч.ч. 1, 4 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчий суддя вважає доведеними вказані прокурором ризики, передбачені п.п. 1, 4, 5 ч. 1 ст.177 КПК України. Про їхню наявність свідчить те, що підозрюваний ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у скоєнні кримінального правопорушення, яке віднесено до категорії особливо тяжкого злочину, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк п`ятнадцять років або довічне позбавлення волі, з конфіскацією майна.

Також, наведені у клопотанні обставини кримінального правопорушення дають підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_5 розуміючи можливість призначення покарання у виді позбавлення волі на тривалий строк, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, а тому доводи прокурора в цій частині є доведеними.

Крім того, слідчий суддя вважає доведеними існування ризику, передбаченого п. 5 ч. 1 ст.177 КПК України. Про його наявність свідчить те, що у ОСОБА_5 , перебуваючи на волі, враховуючи режим воєнного стану, особливості вчинення кримінального правопорушення та високий ступінь його суспільної небезпеки, в якому він підозрюється, може вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

За таких обставин та у зв`язку з тим, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 113 КК України, до нього може бути застосований виключно безальтернативний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Таким чином, у зв`язку з тим, що відповідно до ч. 6 ст. 176 КПК України під час дії воєнного стану до осіб, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 109-114-1, 258-258-5, 260, 261, 437-442 Кримінального кодексу України, за наявності ризиків, зазначених у статті 177цього Кодексу, застосовується запобіжний захід, у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання про продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 , підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 177, 178, 183, 194, 331, 372, 376 КПК України, слідчий суддя, -

У Х В А Л И В:

.

Клопотання задовольнити.

Продовжити підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 21.12.2024.

Визначити строк дії ухвали до 21.12.2024 включно.

Ухвала суду підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Контроль за виконанням ухвали покласти на Київську міську прокуратуру.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 (п`яти) днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1