н/п 1-кс/490/3771/2024
Центральний районний суд м. Миколаєва
Справа № 490/8595/24
У Х В А Л А

про застосування запобіжного заходу

28 вересня 2024 року слідчий суддя Центрального районного суду м. Миколаєва ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Миколаєві клопотання слідчого СВ ВП №1 МРУП ГУНП в Миколаївській області ОСОБА_7 , погоджене прокурором, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно підозрюваного

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Миколаєва, громадянина України, маючого середню освіту, неодруженого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , в силу ст. 89 КК України раніше не судимого,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Слідчий, за погодженням з прокурором, звернувся до слідчого судді з клопотанням про застосування стосовно підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави, у кримінальному проваджені №0001271 від 26.09.2024.

Клопотання мотивує тим, що 26.09.2024 в період часу з 00:05 годин по 01:00 годин, більш точний час в ході досудового розслідування встановити не представилось можливим, ОСОБА_6 , знаходився за місцем мешкання у власному будинку разом з ОСОБА_8 , за адресою: АДРЕСА_1 . Знаходячись у вище вказаному місці та у вищезазначений час ОСОБА_6 та ОСОБА_8 , вживали алкогольні напої, піч час чого у них виник словесний конфлікт на ґрунті ревнощів. Під час вказаного конфлікту у ОСОБА_6 , виник злочинний умисел, протиправного спричинення смерті ОСОБА_8 .

Реалізуючи свій виниклий злочинний умисел, направлений на спричинення смерті ОСОБА_8 , перебуваючи в стані алкогольного сп`яніння, ОСОБА_6 , лежачи на ліжку зверху на ОСОБА_9 , обхопив її руками за шию, та в подальшому з метою подолання супротиву, продовжив стискати органи шиї, в результаті чого спричинив тілесні ушкодження органів шиї, що призвело до механічної асфіксії (удушення руками). Продовжуючи свою злочинну діяльність, ОСОБА_6 , усвідомлюючи протиправний характери своїх дій, їх караність, з метою приховування обставин злочину, перемістив труп ОСОБА_8 за межі території домоволодіння, де залишив труп.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав. Додатково пояснив, що на сьогоднішній день існує обґрунтована підозра у вчиненні підозрюваним інкримінованого йому кримінального правопорушення, яке належить до категорії особливо тяжких злочинів та за яке передбачено покарання від 7 до 15 років позбавлення волі. Обґрунтованість підозри, на думку прокурора, стверджується зібраними по справі доказами та повністю відповідає вимогам чинного законодавства та вимогам Європейського суду з прав людини щодо поняття «обґрунтованості» та «розумності». Вважає, що в діях підозрюваного наявні ризики, передбачені п.1,3,5 ч.1 ст.177 КПК України для обрання вказаного виду запобіжного заходу. На думку прокурора, жоден інший більш м`який запобіжний захід не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Захисник в судовому засіданні заперечував проти застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Підозрюваний в судовому засіданні підтримав думку захисника та заперечував проти задоволення клопотання та застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Заслухавши учасників процесу, дослідивши та перевіривши надані матеріали клопотання, вважаю, що клопотання слідчого підлягає до задоволення виходячи з наступного.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частинами шостою та восьмою статті 176 цього Кодексу.

Згідно з ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

У відповідності до ч.2 ст.177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до матеріалів клопотання до Єдиного реєстру досудового розслідування внесено кримінальне провадження № 0001271 від 26.09.2024 за ч.1 ст. 115 КК України.

26.09.2024 підозрюваного ОСОБА_6 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

27.09.2024 підозрюваному ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 КК України.

На виконання вимог положень ч.1 ст.194 КПК України судом встановлено, що надані сторонами кримінального провадження докази свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 115 ККУкраїни. Зокрема обґрунтованість підозри стверджується зібраними доказами у матеріалах кримінального провадження, а саме: протоколом огляду місця події від 26.09.2024 року; протоколом огляду трупа від 26.09.2024 року; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_10 від 26.09.2024 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 26.09.2024 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_12 від 26.09.2024 року; протоколом допиту ОСОБА_13 від 26.09.2024 року; протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину; протоколом допиту підозрюваного та іншими матеріалами кримінального провадження.

Оцінюючи наведені слідчим в клопотанні та прокурором в судовому засіданні ризики, передбачені ст.177 КПК України, суд вважає, що обґрунтовано доведеним є наявність в діях підозрюваного ризиків передбачених ч.1,5 ст.177 КПК України: може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, оскільки підозрюваний вчинив кримінальне правопорушення, яке належать до категорії особливо тяжких злочинів та за яке передбачено покарання від 7 до 15 років позбавлення волі та у випадку доведення вини у вчиненні кримінального правопорушення, підозрюваному, загрожує реальне позбавлення волі. Крім того, підозрюваний може вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки підозрюваний не має міцних соціальних зв`язків, не працює, не одружений, в силу ст. 89 КК України раніше не судимий.

Проте, зазначений в судовому засіданні ризик, передбачений п. 3 ч.1 ст.177 КПК України, а саме: може незаконно впливати на потерпілу та свідків, слідчим у клопотанні такий взагалі необґрунтований, а прокурором не доведений в судовому засіданні.

Крім того, суд вважає за необхідне зазначити про наступне. У відповідності до рекомендацій, наданих Верховним Судом у Листі від 03 березня 2022 року № 1/0/2-22 «Щодо окремих питань здійснення кримінального провадження в умовах воєнного стану», запровадження воєнного стану та збройна агресія щодо України самі по собі є ризиками, які мають враховувати суди при вирішенні питання про застосування запобіжного заходу. Зазначена позиція попередньо була висловлена і Радою суддів України в рекомендаціях щодо роботи судів в умовах воєнного стану, оприлюднених 02 березня 2022 року. А тому надані рекомендації слідчий суддя також враховує при вирішенні даної справи.

Застосовуючи до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою суд виходить з того, що останній підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке за своєю правовою природою та об`єктом спрямування спрямовані проти життя і здоров`я особи, що є найвищою соціальною цінністю та охороняється на найвищому конституційному рівні в державі (стаття 3 Конституції України), яке належать до категорії особливо тяжких злочинів та за яке передбачено покарання від 7 до 15 років позбавлення волі.

Кримінальне правопорушення, у вчиненні якого він підозрюється, вчинено в умовах воєнного стану, запровадженого у зв`язку із широкомасштабною збройною агресією Російської Федерації проти Української Держави та Українського Народу, що тим самим підвищує ступінь суспільної небезпечності кримінального правопорушення, у вчиненні якого його підозрюють. Крім того, суд вважає, що в діях підозрюваного наявні ризики, передбачені ч.1 ст.177 КПК України, та вони доведені прокурором, підозрюваний є працездатною особою, не має міцних соціальних зав`язків, в силу ст. 89 КК України раніше не судимий, доказів про тяжкість захворювань не надано, а відтак відсутні підстави, які б перешкоджали застосуванню до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Жоден інший більш м`який запобіжний захід на даному етапі досудового розслідування, на думку суду, не зможе запобігти вищезазначеним ризикам.

Тому з урахуванням обставин справи та долучених до матеріалів клопотання письмових документів, суд вважає виправданим та обґрунтованим клопотання слідчого про застосування до підозрюваного найжорсткішого виду запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у зв`язку з наявністю обґрунтованої підозри та з метою уникнення ризиків.

Щодо можливості застосування до підозрюваного альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Згідно вимог ч.3 ст.183 КПК України, слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України.

Згідно п.3 ч.5 ст.182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину встановлюється у межах від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Поряд з цим положеннями п. 1, 2 ч.4 ст.183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні: щодо злочину вчиненого із застосуванням насильства та який спричинив загибель людини.

З урахуванням обставин справи та враховуючи те, що підозрюваний ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні злочину із застосуванням насильства та який спричинив загибель людини, суд вважає за можливе не визначати підозрюваному розмір застави у кримінальному провадженні.

Керуючись вимогами статей 177,178, 182,183,186,194,196,197,395 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою в ДУ «Миколаївський слідчий ізолятор», за адресою: АДРЕСА_2 .

Строк дії ухвали становить 60 днів, а саме: з моменту затримання з 26 вересня 2024 року до 24 листопада 2024 року включно (в межах строку досудового розслідування).

Ухвала може бути оскаржена до Миколаївського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1