Справа № 646/9929/24
№ провадження 1-кс/646/2514/2024
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09.09.24 м.Харків

слідчий суддя Червонозаводського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ ВП № 1 ХРУП № 1 ГУ НП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню за № 0001011 від 05.09.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 263 КК України,

в с т а н о в и в :

Слідчий СВ ВП № 1 ХРУП № 1 ГУ НП в Харківській області лейтенант поліції ОСОБА_3 звернувся до суду із вказаним клопотанням, в обґрунтування якого зазначив, що у провадженні СВ ВП № 1 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001011 від 05.09.2024, за ознаками кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 2 ст. 263 КК України,-

Досудовим розслідуванням встановлено 04.09.2024 до ВП №1 ХРУП №1 ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення про те, що за адресою: АДРЕСА_1 , на блок пості було зупинено громадянина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який при собі, мав предмет ззовні схожий на шаблю.

В ході досудового розслідування, 04.09.2024 слідчим слідчого відділення відділу поліції №1 Харківського районного управління поліції №1 ГУНП в Харківській області, лейтенантом поліції ОСОБА_5 , було проведено огляд місця події на відкритій ділянці місцевості за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого виявлено та вилучено у третьої особи ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_2 предмет зовні схожий на металеву шаблю з металевою рукояткою на одній стороні якої є маркування «ГН188Р», а на іншій «ЗІЗЗЗг», яка була у чохлі чорного кольору з золотистими вставками, до якої прикріплений ремінець коричневого кольору, яку в подальшому було вилучено та поміщено до картонної коробки, яка була опечатана биркою та скріплено підписами понятих.

05.09.2024 слідчим слідчого відділення відділу поліції №1 Харківського районного управління поліції №1 ГУНП в Харківській області, лейтенантом поліції ОСОБА_3 , предмет зовні схожий на металеву шаблю з металевою рукояткою на одній стороні якої є маркування «ГН188Р», а на іншій «ЗІЗЗЗп», яка була у чохлі чорного кольору з золотистими вставками, до якої прикріплений ремінець коричневого кольору, визнано речовим доказом по вказаному кримінальному провадженню.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Враховуючи вищевикладене, з метою забезпечення його збереження, оскільки вищезазначений предмет у кримінальному правопорушенні визнаний речовим доказом, слідчий просив суд накласти арешт на майно виявлене та вилучене під час проведення огляду.

Прокурор, слідчий та ОСОБА_4 у якого було вилучене вказане майно в судове засідання не прибули, про час та місце розгляду клопотання повідомлялись своєчасно та належним чином. Прокурор та слідчій надали суду заяви, в яких просили проводити розгляд клопотання за їх відсутності. Клопотання підтримали та просили задовольнити. ОСОБА_4 причини неявки суду не повідомив. Заяв, клопотань до суду не надходило.

Неприбуття в судове засідання власника майна, прокурора, відповідно до вимог ч. 1 ст. 172 КПК України не перешкоджає розгляду клопотання. Володілець майна, який не був присутнім при розгляді клопотання про арешт майна, має право заявити клопотання про скасування арешту майна в порядку та на підставах, визначених ст. 174 КПК України.

Слідчий суддя, дослідивши витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання та інші матеріали, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, доходить висновку про наявність підстав для задоволення клопотання.

Слідчим суддею встановлено, що у провадженні СВ ВП № 1 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001011 від 05.09.2024, за ознаками кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 2 ст. 263 КК України.

Згідно протоколу огляду місця події від 04.09.2024 слідчім СВ ВП № 1 ХРУП № 1 в Харківській області лейтенантом поліції ОСОБА_5 , вилучене майно під час огляду місця події 04.09.2024 на відкритій ділянці місцевості, а саме: поблизу блок посту «Безлюдівка» у АДРЕСА_1 , визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0001011 від 05.09.2024 року.

Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

На виконання вимог абз. 1 ч. 5 ст. 171 КПК України, прокурор повинен звернутися до суду не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути повернуто особі, у якої воно було вилучено.

В передбачений кримінальним процесуальним законодавством строк стороною обвинувачення, як встановлено вище, 05.09.2024 року через систему «Електронний суд» подано до суду вказане клопотання.

Порядок тимчасового вилучення майна врегульовано у ст. 168 КПК України. Зокрема, відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України, тимчасове вилучення майна може здійснюватися під час огляду.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини 2 статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абз. 2 ч. 1 ст. 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Згідно вимог ч. 6 ст. 132 КПК України, до клопотання слідчого, прокурора про застосування заходу забезпечення кримінального провадження додається витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання.

Більш того, в ст. 223 КПК України викладені вимоги до проведенні слідчих (розшукових) дій. Так, відповідно до ч. 1, 2 ст. 223 КПК України слідчі (розшукові) дії є діями, спрямованими на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні; підставами для проведення слідчої (розшукової) дії є наявність достатніх відомостей, що вказують на можливість досягнення її мети.

Так, прокурором доведено необхідність арешту зазначеного в клопотанні майна, оскільки відповідно до ст. ст. 91 та 98 КПК України можливе його використання як доказу, що має важливе доказове значення в рамках даного кримінального провадження, а також наявність ризиків, передбачених абз. 1 ч. 1 ст. 170 КПК України. З матеріалів кримінального провадження вбачається, що вищевказане майно, яке було вилучене під час огляду, має значення для забезпечення кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є предметом вчинення кримінального правопорушення та існує можливість його використання, як доказу у кримінальному провадженні. Слідчий суддя вважає розумним та співрозмірним обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Враховуючи викладене, з метою збереження речового доказу та з метою запобігання можливості приховування зазначеного майна, його пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі та відчуження, слідчий суддя вважає необхідним задовольнити клопотання слідчого про накладення арешту на зазначене в клопотанні майно шляхом позбавлення права на відчуження та розпорядження даним майном.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 98, 131, 170-175 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в:

Клопотання слідчого СВ ВП № 1 ХРУП № 1 ГУ НП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню за № 0001011 від 05.09.2024 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 263 КК України задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучений предмет в ході огляду місця події від 04.09.2024 за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого виявлено та вилучено у третьої особи ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_3 , предмет зовні схожий на металеву шаблю з металевою рукояткою на одній стороні якої є маркування «ГН188Р», а на іншій «3І333г», яка була у чохлі чорного кольору з золотистими вставками, до якої прикріплений ремінець коричневого кольору, яку в подальшому було вилучено та поміщено до картонної коробки, яка була опечатана биркою та скріплено підписами понятих, який в подальшому було вилучено та поміщено до картонної коробки, яка була опечатана биркою та скріплено підписами понятих.

Місцем зберігання вилученого предмету схожого на шаблю визначити згідно Інструкції про «Порядок зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних із зберіганням і пересиланням», затвердженого постановою КМУ від 19.11.2012 за№ 1104.

Контроль за виконанням ухвали покласти на слідчого СВ ВП № 1 ХРУП № 1 ГУ НП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 .

Ухвала про арешт майна виконується негайно.

Роз`яснити особам, які не були присутні під час розгляду клопотання, що вони не позбавлені можливості звернутись до суду у передбаченому законом порядку з клопотанням про скасування арешту майна.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя