Справа № 991/6729/24
Провадження 1-кс/991/6758/24
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 серпня 2024 року м.Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурорів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , захисників ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , підозрюваного ОСОБА_7 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у місті Києві клопотання детектива Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_8 , погоджене прокурором Спеціалізованої антикорупційної прокуратури ОСОБА_4 , про зміну запобіжного заходу, застосованого до підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у кримінальному провадженні № 0000303 від 11.07.2023,

В С Т А Н О В И В:

До Вищого антикорупційного суду надійшло вищевказане клопотання у кримінальному провадженні № 0000303 від 11.07.2023 (далі - Кримінальне провадження), у якому детектив просить змінити застосований до підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 60 000 000 грн на запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на два місяці з можливістю внесення застави у розмірі 110 161 668 грн. та покладанням додаткових процесуальних обов`язків (далі - Клопотання).

Клопотання мотивовано тим, що:

1) ОСОБА_7 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.15 ч.4 ст.27 ч.4 ст. 369 КК України, яке є тяжким корупційним злочином;

2) наявні ризики, передбачені п.п. 1-5 ч. 1 ст. 177 КПК України;

3) більш м`які запобіжні заходи не зможуть забезпечити досягнення мети їх застосування та запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України;

4) ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 08.07.2024 у справі № 991/5766/24 стосовно ОСОБА_7 застосовано запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 60 000 000 грн. та покладено ряд додаткових процесуальних обов`язків, яка станом на 05.08.2024 у повному обсязі не внесена, відповідних документів стороні обвинувачення не надано, що свідчить про порушення підозрюваним покладеного на нього обов`язку.

У судовому засіданні прокурори ОСОБА_3 , ОСОБА_4 доводи Клопотання підтримали, просили задовольнити із викладених у ньому підстав.

У судовому засіданні захисники підозрюваного адвокати ОСОБА_5 , ОСОБА_6 просили відмовити у задоволенні Клопотання, посилаючись на належну процесуальну поведінку підозрюваного. Зазначили, що Клопотання є необґрунтованим, подано передчасно з огляду на те, що стороною захисту подано апеляційні скарги на ухвалу від 08.07.2024, розгляд яких призначено 27.08.2024 у Апеляційній палаті Вищого антикорупційного суду, за такого зміна запобіжного заходу ОСОБА_7 спричинить негативні процесуальні наслідки, за якими сторона захисту буде позбавлена можливості реалізувати своє право на оскарження судового рішення про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у виді застави, при цьому, єдиною підставою для зміни запобіжного заходу є факт невиконання ухвали від 08.07.2024 в частині внесення всієї суми застави, яка може бути скасована або змінена за результатом апеляційного оскарження. Вказали, що підозрюваний не відмовився від виконання ухвали від 08.07.2024 в частині внесення визначеного розміру застави, оскільки значну суму коштів вже внесено, наразі продовжується внесення по мірі можливості, оскільки визначений розмір є непомірним для підозрюваного. Зазначили, що підозра є необґрунтованою, а заявлені у Клопотанні ризики є недоведеними, такі ризики відсутні.

Підозрюваний ОСОБА_7 позицію захисників підтримав.

Слідчий суддя, дослідивши Клопотання, додані до нього матеріали, заслухавши доводи сторін Кримінального провадження, дійшов до наступного висновку.

Відповідно до ч.ч.1,2 ст. 200 КПК України прокурор, слідчий за погодженням з прокурором має право звернутися в порядку, передбаченому статтею 184 цього Кодексу, до слідчого судді, суду із клопотанням про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування, зміну або покладення додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу, чи про зміну способу їх виконання. У клопотанні про зміну запобіжного заходу обов`язково зазначаються обставини, які: 1) виникли після прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу; 2) існували під час прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу, але про які слідчий, прокурор на той час не знав і не міг знати.

Слідчим суддею встановлено, що детективами Національного антикорупційного бюро України (далі - НАБУ) здійснюється досудове розслідування, а прокурорами Спеціалізованої антикорупційної прокуратури (далі - САП) - процесуальне керівництво у Кримінальному провадженні, у рамках якого ОСОБА_7 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.15 ч.4 ст.27 ч.4 ст. 369 КК України.

Ухвалою слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 08.07.2024 у справі № 991/5766/24 відносно ОСОБА_7 застосовано запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 60 000 000 грн. та покладено ряд додаткових процесуальних обов`язків строком до 08.09.2024 (далі - Ухвала).

Станом на день розгляду Клопотання застава за підозрюваного у повному обсязі не внесена. Відповідні обставини для сторони обвинувачення стали підставою для порушення перед слідчим суддею питання щодо зміни застосованого відносно ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді застави на більш суворий запобіжний захід (тримання під вартою) шляхом звернення з Клопотанням.

Разом з цим, в ході судового розгляду встановлено, що стороною захисту до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду подану апеляційну скаргу на Ухвалу.

Ухвалою Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду від 10.07.2024 розгляд апеляційної скарги на Ухвалу призначено на 27.08.2024 о 14 год. 00 хв.

Вирок або ухвала суду першої інстанції, ухвала слідчого судді, якщо інше не передбачено цим Кодексом, набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції (ч.1,2 ст. 532 КПК України).

З огляду на те, що стороною захисту подано апеляційну скаргу на Ухвалу, разом з цим, судом апеляційної інстанції відповідна скарга ще не розглянута, рішення не прийняте, за такого станом на день розгляду Клопотання Ухвала не набрала законної сили.

Вирішення питання щодо зміни запобіжного заходу у виді застави, що визначений Ухвалою, яка не набрала законної сили та оскаржена в апеляційному порядку, суперечить положенням КПК України, оскільки спір щодо застосування такого запобіжного заходу - застави в розмірі 60 млн грн не вирішений, остаточне рішення з цього приводу відсутнє, а прийняте рішення про застосування відносно ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді застави у розмірі 60 000 000 грн. за результатом апеляційного оскарження може бути скасовано, що спричинить певні наслідки, зокрема, буде відсутня заявлена стороною обвинувачення підстава для зміни запобіжного заходу.

Подання та розгляд Клопотання до прийняття рішення судом апеляційної інстанції за результатом розгляду апеляційної скарги на Ухвалу не відповідає вимогам кримінального процесуального закону та фактично невілює право сторону захисту на апеляційне оскарження Ухвали, оскільки сторона обвинувачення посилаючись на формальне тлумачення норм ст.205 та ч.6 ст.182 КПК України фактично просить розглянути питання про зміну запобіжного заходу у виді застави на тримання під вартою до вирішення по суті в апеляційному порядку спору стосовно розміру застави та до набрання Ухвалою законної сили.

Посилання сторони обвинувачення в обґрунтування Клопотання на положення ст. 205 КПК України, згідно яких ухвала слідчого судді про застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення, слідчим суддею не приймається до уваги, оскільки негайному виконанню ухвала слідчого судді про застосування запобіжного заходу підлягає після її оголошення щодо тих запобіжних заходів, які фактично можливо негайно застосувати/виконати (тримання під вартою, домашній арешт, особисте зобов`язання, порука), а також щодо обов`язків покладених на підозрюваного та пов`язаних із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави (ч.6 ст.182 КПК України). Кримінальний процесуальний закон не передбачає негайного виконання ухвали про обрання/застосування запобіжного заходу у виді застави.

Згідно тлумаченню, визначеному в Словнику української мови, НЕГА?ЙНИЙ - який здійснюється, відбувається зразу, без затримки; терміновий (АН Української РСР, Ін- т мовознав. ім. О. О. Потебні ; редкол. : І. К. Білодід (голова) [та ін.]. - Київ : Наук. думка, Т. 5 : Н-О / ред. тому: В. О. Винник , Л. А. Юрчук . - 1974).

Разом з тим, у відповідності до положень ст. 182 КПК України, застава може бути внесена як самим підозрюваним, обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем), не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави або пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави, якщо на момент їх здійснення не буде прийнято рішення про зміну запобіжного заходу.

Тобто, положення ст.182 КПК України ніякої негайності (зразу, без затримки) внесення застави не передбачають.

Відповідно до ст.533 КПК України Вирок або ухвала суду, які набрали законної сили, обов`язкові для осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні, а також для усіх фізичних та юридичних осіб, органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх службових осіб, і підлягають виконанню на всій території України

Крім того, положення ст.205 та ч.6 ст.182 КПК України не змінювались після набрання чинності Кримінальним процесуальним кодексом України (19.11.2012).

До змін щодо можливості апеляційного оскарження ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді застави або про відмову в застосуванні такого заходу (п.5-1 ч.1 ст.309 КПК України, який набув чинності 17.10.2019) ухвала про застосування запобіжного заходу у виді застави оскарженню не підлягала і набирала законної сили з моменту оголошення та підлягала виконанню в порядку ч.6 ст.182 КПК України, а не негайно.

Після набрання 17.10.2019 чинності змін до КПК України щодо можливості апеляційного оскарження ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді застави або про відмову в застосуванні такого заходу (п.5-1 ч.1 ст.309 КПК України), ухвала про обрання/застосування запобіжного заходу у виді застави підлягає виконанню після набрання законної сили рішення про обрання/застосування запобіжного заходу у виді застави, оскільки відповідно до ст.533 КПК України саме з цього моменту вона є обов`язковою до виконання.

На підтвердження цього свідчить формулювання зазначене в ч.6 ст.182 КПК України - "Підозрюваний, обвинувачений, який не тримається під вартою, не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави зобов`язаний внести кошти на відповідний рахунок", яке не є тотожним формулюванню "після оголошення", яке зазначене в ст.205 КПК України.

Початок відліку строку в п`ять днів, який зазначений в ч.6 ст.182 КПК України, пов`язаний саме з обранням запобіжного заходу у виді застави, який є обраним та обов`язковим до виконання після набрання ухвалою законної сили відповідно до положень ст.533 КПК України.

Згідно ч.6 ст.182 КПК України відлік вказаного строку ніяк не пов`язаний із негайним початком виконання ухвали щодо обрання запобіжного заходу відповідно ст.205 КПК України. В данному випадку підлягає застосуванню ч.6 ст.182 КПК України, яка є спеціальною по відношенню до ст.205 КПК України.

Крім того, зміна запобіжного заходу на підставі поданого Клопотання фактично буде примушуванням підозрюваного до сплати спірного розміру застави під загрозою застосування до нього запобіжного заходу у виді тримання під вартою, тобто створить для нього можливість настання несприятливих наслідків.

В цьому випадку буде створено ситуацію, коли при зменшенні в апеляційному порядку розміру застави, визначеною Ухвалою, щодо особи вже буде діяти інший запобіжний захід у виді тримання під вартою з іншим розміром застави визначений за результатами розгляду Клопотання, що призведе до юридичної невизначенності та суттєвого погіршення становища підозрюваного внаслідок неякісного кримінального процесуального закону щодо початку відліку строку встановленого ч.6 ст.182 КПК України.

В Україні визнається і діє принцип верховенства права, реалізація якого є неможливою без ефективного судового захисту прав, свобод та інтересів особи.

Складовими верховенства права є, зокрема, юридична визначеність, доступ до правосуддя, представленого незалежними та безсторонніми судами.

Правило юридичної визначеності означає, що держава зобов`язана дотримуватись законів, які запровадила, і застосовувати їх у передбачуваний спосіб та з логічною послідовністю.

Це вимагає, щоб юридичні норми були чіткими і точними, спрямованими на забезпечення того, щоб ситуації та правовідносини залишалися передбачуваними.

Передбачення у національному законодавстві чітких визначень є істотною умовою для того, щоб закон залишався нескладним для розуміння та застосування, а також для запобігання спробам регулювати діяльність, яка не підлягає регулюванню (рішення Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ) від 11 квітня 2013 року у справі «Веренцов проти України»).

У разі, коли національне законодавство припустило неоднозначне або множинне тлумачення прав та обов`язків осіб, національні органи зобов`язані застосувати найбільш сприятливий для осіб підхід у практиці (рішення ЄСПЛ від 14 жовтня 2010 року у справі «Щокін проти України»).

В данному випадку, найбільш сприятливим для підозрюваного буде тлумачення закону, відповідно до якого строк (п`ять днів), встановлений ч.6 ст.182 КПК України рахується з дня набрання законної сили ухвалою про обрання/застосування запобіжного заходу у вигляді застави.

Аналогічний підхід до тлумачення закону у разі, коли національне законодавство припустило неоднозначне або множинне тлумачення прав та обов`язків осіб, використав Верховний Суд колегією суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду (постанова від 27.02.2024 у справі № 991/1568/23).

Відтак, слідчий суддя приходить до висновку, що для підозрюваного, відносно якого обрано/застосовано запобіжний захід у вигляді застави, законодавець встановлює певний строк для внесення на рахунок визначеної судовим рішенням суми застави (п`ять днів) після набрання відповідною ухвалою законної сили.

Разом з цим, покладені на підозрюваного обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави, останній зобов`язаний виконувати саме з моменту постановлення ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді застави, у тому числі до фактичного внесення застави на відповідний рахунок.

Таким чином, кримінальним процесуальним законом не передбачено обов`язку підозрюваного або іншої особи внесення застави протягом п`яти днів з дня оголошення ухвали про застосування/обрання запобіжного заходу у виді застави та до набрання відповідною Ухвалою законної сили, а тому відсутні правові підстави для задоволення Клопотання та зміни запобіжного заходу підозрюваному із застави на тримання під вартою.

Керуючись статтями 177, 178, 182, 194, 196, 200, 205, 309, 372 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

У задоволенні клопотання відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а підозрюваним, який тримається під вартою, в цей же строк з моменту вручення йому копії даної ухвали.

СЛІДЧИЙ СУДДЯ ОСОБА_1