Справа № 305/3296/24
Номер провадження 1-кс/305/292/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17.09.2024 року. Слідчий суддя Рахівського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , при секретарі - ОСОБА_2

з участю: прокурора - ОСОБА_3

підозрюваного - ОСОБА_4

захисника - ОСОБА_5

слідчого - ОСОБА_6

розглянувши клопотання слідчого СВ Рахівського РВП ГУНП в Закарпатській області майора поліції ОСОБА_6 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо підозрюваного у вчинені кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 121 КК України

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

уродженця і мешканця

АДРЕСА_1 , громадянина України, українця, з повною

середньою освітою, не працюючого, не одруженого, військовозобов`язаного,

не судимого, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СВ Рахівського РВП ГУНП в Закарпатській області майор поліці ОСОБА_6 звернувся в суд з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_8 .

Клопотання мотивовано тим, щоОСОБА_8 , 14.09.2024 близько 22:00 год, перебуваючи у стані алкогольного сп`яніння, знаходячись в приміщенні будинку АДРЕСА_2 , на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин, під час словесної суперечки із своєю співмешканкою ОСОБА_9 , діючи умисно, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій та їх наслідки, реалізуючи свій кримінальний протиправний умисел, з метою заподіяння тілесних ушкоджень, наніс останній декілька ударів обома руками стиснутими в кулак по голові, внаслідок чого ОСОБА_10 отримала тілесні ушкодження у вигляді закритої черепно-мозкової травми, забою головного мозку, набряк та ущемлення речовини головного мозку, від яких близько 03:00 години 15.09.2024 року померла на місці події.

За таких обставин, ОСОБА_8 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121 КК України, а саме умисне тяжке тілесне ушкодження, тобто умисне тілесне ушкодження, що спричинило смерть потерпілого.

Відомості про кримінальні правопорушення внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 15 вересня 2024 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121 КК України, за номером №0000573.

15 вересня 2024 року в порядку ст.ст. 276-278 КПК України ОСОБА_8 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121 КК України.

За вчинення правопорушення, передбаченого ч.2 ст.121 КК України, у якому підозрюється ОСОБА_4 , який згідно ст. 12 КК України відносяться до категорії тяжких, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 7 до 10 років.

Вина ОСОБА_8 повністю підтверджується зібраними в ході досудового розслідування матеріалами кримінального провадження, а саме: протоколом огляду місця події від 15.09.2024, протоколом затримання в порядку ст..208 КПК, протоколами допиту свідків, протоколом допиту потерпілого, та іншими зібраними матеріалами кримінального провадження.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Так, ОСОБА_8 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину передбаченого ч.2 ст.121 КК України, який згідно ст. 12 КК України відносяться до категорії тяжких, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 7 до 10 років.

Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК України, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій.

При цьому, КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор чи слідчий доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Таким чином, враховуючи, що підозрюваний ОСОБА_8 , вчинив тяжкий злочини, за який передбачена кримінальна відповідальність у виді позбавлення волі на строк від 7 до 10 років,і відповідно до вимог п.4 ч.1 ст.184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п.п.1, 2, 3, 4, 5 ч.1 ст.177 КПК України.

Щодо ризику переховування підозрюваного ОСОБА_8 від органу досудового розслідування та суду слід відмітити, що усвідомлюючи тяжкість покарання за вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_8 з метою уникнення покарання і затягування справи, може переховуватись від суду. Наявність певного ризику, зокрема ризику втечі, має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи. її моральністю. місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усiма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciey y. Moldova (Бекчиев проти Молдови), PanchenkovRussia (Панченко проти Росп)), а в даному конкретному випадку, такий ризик с обґрунтованим, оскільки він належним чином умотивований та підтверджуються наявними матеріалами. Дійсним є такий ризик у розрізі того, що підозрюваний будучи обізнаним з санкцією статті, яка йому інкримінується, а саме те що за вчинення даного злочину передбачене покарання у вигляді позбавлення волі до 10 років, також те що підозрюваний немає постійного місця роботи, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду в подальшому, може виїхати із свого місця постійного проживання з метою уникнення від кримінальної відповідальності.

Щодо ризику знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, даний ризик належно вмотивований тим що не всі докази у кримінальному провадженні на даній стадії досудового розслідування відшукані, тому є достатні підстави вважати що ОСОБА_8 , перебуваючи на волі, зможе знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, з метою не доказування його вини в подальшому.

Також, наявний ризик щодо можливості підозрюваного незаконно впливати на потерпілого та свідків у кримінальному провадженні з метою уникнення відповідальності, оскільки не всі свідки на час розгляду даного клопотання, судом ще не допитані. Оцінюючи наявність цього ризику (вплив на свiдкiв) у кримінальному провадженні, слід виходити з встановленого Кримінальним процесуальним кодексом України порядку отримання показань від свідків та потерпілих у кримінальному провадженні на різних його етапах, та розуміти, що ризик такого впливу зберігається до отримання показань свідків безпосередньо судом під час розгляду справи по суті. Тим самим, не виключена ймовірність того, що підозрюваний не будучи обмежений у спілкуванні із свідками та потерпілою, яким відомі обставини вчинення злочину у якому останній обґрунтовано підозрюється, він може здійснювати на них вплив шляхом підбурювання, вмовляння, залякування, підкупу, з метою їх спонукання до ненадання в суді показів, перекручування або спотворення обставин, які їм достовірно відомі, з метою уникнення від кримінальної відповідальності. Тим самим, наявності ризику впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів під час проведення досудового розслідування, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Також наявний ризик того що ОСОБА_8 може вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується, даний ризик є вмотивований тим що підозрюваному вже оголошено підозру за ч.2 ст.121 КК України, де він обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину із застосуванням насильства, тому при оцінці слідчим суддею даного ризику та суворості передбаченого покарання за даний злочин виступає суттєвим елементом, зокрема, такий ризик с дійсним у тому числі в світлі факторів, того що останній перебуваючи на волі продовжить вчиняти кримінальні правопорушення.

Ризик того, що ОСОБА_8 може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином обґрунтовується тим, що він може ухилятися від виконання процесуальних обов`язків, визначених ч.7 ст.42 КПК України, а саме ухилятися від явки на виклик до слідчого.

Дані ризики в неправомірній поведінці ОСОБА_4 підтверджують, що застосування більш м`яких запобіжних заходів, не пов`язаних з триманням під вартою, не зможе перешкодити підозрюваному ухилитися від слідства та суду, а також не дасть можливості перешкодити негативному впливу на хід кримінального провадження.

За таких умов, з метою забезпечення дієвості даного кримінального провадження, слідчий вважає доцільним застосування до підозрюваного ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Прокурор ОСОБА_3 в судовому засіданні клопотання підтримав та просив таке задовольнити. вказав, що, в даному випадку, обрання найсуворішого запобіжного заходу мотивоване наявними ризиками, а саме те, що ОСОБА_4 , обгрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, усвідомлює, що за вчинене ним кримінальних правопорушень йому може бути призначене покарання в тому числі у виді позбавлення волі строком до 10 років, перебуваючи на волі він може ухилитися від досудового розслідування впливати на свідків, потерпілих, що перешкоджатиме встановленню об"єктивних даних в кримінальному провадженні, також перебуваючи на волі ОСОБА_4 може продовжувати свою злочинну діяльність.

Отже, на його думку, застосування інших більш м"яких запобіжних заходів не забезпечить належної процесуальної поведінки підозрюваного та не дасть змогу запобігти зазначеним ризикам та виконання покладених на нього процесуальних обов"язків.

Захисник ОСОБА_5 та підозрюваний ОСОБА_4 просять обрати цілодобовий домашній арешт, або тримання під вартою з грошовою заставою

Заслухавши висновок прокурора, підозрюваного, захисника, перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши докази по даних матеріалах, думку підозрюваного ОСОБА_4 який свою вину у скоєнні кримінального правопорушення визнав, приходжу до наступного висновку.

У відповідності до вимог ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним чи обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування або суду; знищення, схову або спотворення будь-яких речей чи документів, що мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконного впливу на потерпілого, свідків, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином та вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити правопорушення, в якому підозрюється чи обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обгрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першої цієї статті.

При вирішенні питання про застосування запобіжного заходу враховуються обставини, передбачені ст.178 КПК України.

У відповідності до ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя зобов"язаний встановити чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обгрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення, наявність достатніх підстав, вважати, що існує хоча б один із ризиків передбачених статтею 177 цього кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор, недостатність застосування більш м`ягких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам зазначеним у клопотанні.

Так, матеріалами клопотання, доводиться підозра у вчиненні підозрюваним ОСОБА_4 кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 121 КК України .

ОСОБА_8 повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, які відповідно до ст.12 КК України є тяжким та особливо тяжким.

Ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК України, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій.

При цьому, КПК України не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Відповідно до ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор чи слідчий доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Таким чином, враховуючи, що підозрюваний ОСОБА_8 , вчинив тяжкий злочини, за який передбачена кримінальна відповідальність у виді позбавлення волі на строк від 7 до 10 років,і відповідно до вимог п.4 ч.1 ст.184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п.п.1, 2, 3, 4, 5 ч.1 ст.177 КПК України.

Щодо ризику переховування підозрюваного ОСОБА_8 від органу досудового розслідування та суду слід відмітити, що усвідомлюючи тяжкість покарання за вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_8 з метою уникнення покарання і затягування справи, може переховуватись від суду. Наявність певного ризику, зокрема ризику втечі, має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи. її моральністю. місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усiма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciey y. Moldova (Бекчиев проти Молдови), PanchenkovRussia (Панченко проти Росп)), а в даному конкретному випадку, такий ризик с обґрунтованим, оскільки він належним чином умотивований та підтверджуються наявними матеріалами. Дійсним є такий ризик у розрізі того, що підозрюваний будучи обізнаним з санкцією статті, яка йому інкримінується, а саме те що за вчинення даного злочину передбачене покарання у вигляді позбавлення волі до 10 років, також те що підозрюваний немає постійного місця роботи, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду в подальшому, може виїхати із свого місця постійного проживання з метою уникнення від кримінальної відповідальності.

Щодо ризику знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, даний ризик належно вмотивований тим що не всі докази у кримінальному провадженні на даній стадії досудового розслідування відшукані, тому є достатні підстави вважати що ОСОБА_8 , перебуваючи на волі, зможе знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, з метою не доказування його вини в подальшому.

Також, наявний ризик щодо можливості підозрюваного незаконно впливати на потерпілого та свідків у кримінальному провадженні з метою уникнення відповідальності, оскільки не всі свідки на час розгляду даного клопотання, судом ще не допитані. Оцінюючи наявність цього ризику (вплив на свiдкiв) у кримінальному провадженні, слід виходити з встановленого Кримінальним процесуальним кодексом України порядку отримання показань від свідків та потерпілих у кримінальному провадженні на різних його етапах, та розуміти, що ризик такого впливу зберігається до отримання показань свідків безпосередньо судом під час розгляду справи по суті. Тим самим, не виключена ймовірність того, що підозрюваний не будучи обмежений у спілкуванні із свідками та потерпілою, яким відомі обставини вчинення злочину у якому останній обґрунтовано підозрюється, він може здійснювати на них вплив шляхом підбурювання, вмовляння, залякування, підкупу, з метою їх спонукання до ненадання в суді показів, перекручування або спотворення обставин, які їм достовірно відомі, з метою уникнення від кримінальної відповідальності. Тим самим, наявності ризику впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів під час проведення досудового розслідування, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Також наявний ризик того що ОСОБА_8 може вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується, даний ризик є вмотивований тим що підозрюваному вже оголошено підозру за ч.2 ст.121 КК України, де він обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину із застосуванням насильства, тому при оцінці слідчим суддею даного ризику та суворості передбаченого покарання за даний злочин виступає суттєвим елементом, зокрема, такий ризик с дійсним у тому числі в світлі факторів, того що останній перебуваючи на волі продовжить вчиняти кримінальні правопорушення.

Ризик того, що ОСОБА_8 може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином обґрунтовується тим, що він може ухилятися від виконання процесуальних обов`язків, визначених ч.7 ст.42 КПК України, а саме ухилятися від явки на виклик до слідчого.

З урахуванням встановленої наявності обгрунтованої підозри, вагомих доказів у вчиненні ОСОБА_8 кримінального правопорушення, тяжкості покарання, передбаченого ч.2 ст. 121 КК України, конкретних обставин вчиненого правопорушення, а також даних про особу підозрюваного, та, з огляду на матеріали клопотання, погоджуюся з слідчим та прокурором, що існують ризики коли підозрюваний ОСОБА_4 намагатиметься переховуватися від органів досудового розслідування, вчиняти спроби щодо знищення, схову або спотворення будь-яких обставин які можуть мати істотне значення для встановлення істини у справі, тощо. Окрім того, вказане кримінальне правопорушення отримало широкий резонанс в суспільстві.

Слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків.

Виключно у випадках, перелік яких встановлено в ч. 4 ст. 183 КПК, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою має право не визначити розмір застави, зокрема, в тому числі, щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

Виходячи з положень ст.ст. 177-178 КПК України, ст.ст. 5, 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а також з урахуванням того, що в ході розгляду клопотання прокурором доведено обставини передбачені ч. 1 ст. 194 КПК України, вважаю за необхідне застосувати підозрюваному ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою та відповідно до ч. 4 ст. 183 КПК України не застосовувати заставу. Так як переконаний, що саме такий вид запобіжного заходу відповідає особі підозрюваного, характеру та тяжкості діяння, яке йому інкримінується, позбавляє можливості перешкодити інтересам правосуддя.

Керуючись ст. ст. 176, 177, 183, 193, 194, 196, 197, 395 КПК України, слідчий суддя -

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого СВ Рахівського РВП ГУНП в Закарпатській області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_8 - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця та мешканця АДРЕСА_1 , українця, громадянина України, з середньою освітою, не одруженого, не працюючого, військовозобов`язаного, не судимого, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, без визначення розміру застави.

Строк дії ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не може перевищувати 60 днів і закінчується 12 листопада 2024 року, о 19 годині 40 хвилин.

Ухвала слідчого судді про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили після строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала слідчого судді, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Копію ухвали вручити підозрюваному, прокурору, направити уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

Слідчий суддя Рахівського районного суду: ОСОБА_1