Справа №639/1709/24
Провадження №1-кс/639/452/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 березня 2024 року м. Харків

Слідчий суддя Жовтневого районного суду міста Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання прокурора Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна, -

ВСТАНОВИВ:

До Жовтневого районного суду м. Харкова надійшло клопотання прокурора Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна за матеріалами кримінального провадження, внесеного 22.03.2024 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000297 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України.

Мотивоване клопотання тим, що у провадженні СВ ВП №1 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000297 від 22.03.2024 за ознаками складу кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 16.03.2024, близько 05 год. 00. хв., за адресою: АДРЕСА_1 , невстановлена особа, в умовах воєнного стану, шляхом вільного доступу, таємно заволоділа мобільним телефоном марки "iPhone" Хr та ігровою приставкою марки "Sony Play station 3 slim", належними ОСОБА_4

25.03.2024 року в ході огляду місця події, проведеного у приміщенні кімнати прийому громадян ВП № 1 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області, розташованого за адресою: м. Харків, пр-т Любові Малої, 45, гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у присутності двох понятих, добровільно видав співробітникам поліції наступні предмети:

-мобільний телефон марки «iPhone» Хr, у корпусі чорного кольору, без чохла, без захисного скла, без sim-картки, у заблокованому стані, з дрібним пошкодженням у вигляді сколу у верхній лівій частині корпусу телефону;

-коробку білого кольору з наявною інформацією: «іРhone» Xr, Black, 64 GB, imei: НОМЕР_1 ; imei2: НОМЕР_2 ; серійний номер: НОМЕР_3 , в середині якої маються документи на даний мобільний пристрій.

Вищевказані предмети в ході огляду місця події було вилучено, опечатано до полімерного експертного сейф-пакету PSP2413748 та 25.03.2024 постановою старшої слідчої СВ ВП № 1 ХРУП № 3 ГУ НП в Харківській області ОСОБА_6 були визнані речовими доказами.

Власником вилученого майна є ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який мешкає за адресою: АДРЕСА_1 .

Прокурор зазначає, що повернення вилучених речей може негативно вплинути на встановлення істини по кримінальному провадженню та встановлення усього кола осіб, причетних до скоєння вказаного кримінального правопорушення, оскільки у разі повернення зазначених речей може бути вжиті заходи та вчинені дії направленні на їх знищення, що може взагалі унеможливить встановлення об`єктивної істини у кримінальному проваджені, а також призначення та проведення необхідних судових експертиз.

Метою накладення арешту є збереження речових доказів.

Тому, звернення з відповідним клопотанням важливо для забезпечення доказової бази у кримінальному провадженні, про що йдеться в ч. 2 ст. 170 КПК України.

У судове засідання прокурор Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 не з`явилася, надала до суду заяву про розгляд клопотання за її відсутності, вказала, що підтримує подане клопотання в повному обсязі та просить його задовольнити.

Власник майна ОСОБА_4 в судове засідання також не з`явився, надав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, в якій зазначає, що проти арешту майна не заперечує.

Відповідно до ч.1 ст. 172 КПК України неприбуття прокурора та власника майна у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Перевіривши доводи поданого клопотання, дослідивши матеріали справи, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

Судовим розглядом встановлено, що у провадженні СВ ВП №1 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000297 від 22.03.2024 за ознаками складу кримінального правопорушення - злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

25.03.2024 року в ході огляду місця події, проведеного у приміщенні кімнати прийому громадян ВП № 1 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області, розташованого за адресою: м. Харків, пр-т Любові Малої, 45, гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у присутності двох понятих, добровільно видав співробітникам поліції наступні предмети:

-мобільний телефон марки «iPhone» Хr, у корпусі чорного кольору, без чохла, без захисного скла, без sim-картки, у заблокованому стані, з дрібним пошкодженням у вигляді сколу у верхній лівій частині корпусу телефону;

-коробку білого кольору з наявною інформацією: «іРhone» Xr, Black, 64 GB, imei: НОМЕР_1 ; imei2: НОМЕР_2 ; серійний номер: НОМЕР_3 , в середині якої маються документи на даний мобільний пристрій.

Вищевказані предмети в ході огляду місця події було вилучено, опечатано до полімерного експертного сейф-пакету PSP2413748 та 25.03.2024 постановою старшої слідчої СВ ВП № 1 ХРУП № 3 ГУ НП в Харківській області ОСОБА_6 були визнані речовими доказами.

Власником вилученого майна є ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який мешкає за адресою: АДРЕСА_1 .

Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

За змістом п. 1, 3 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони, зокрема підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.

Арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів (п.1 ч. 2 ст. 170 КПК України), у цьому випадку арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч.11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Стороною обвинувачення доведено, що вилучене під час огляду місця події майно є доказом вчинення кримінального правопорушення, а також зберегло на собі його сліди, у зв`язку із чим воно має доказове значення у кримінальному провадженні. Незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт вказаного майна в подальшому може перешкодити кримінальному провадженню. На виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України, сторона обвинувачення в цій частині довела слідчому судді необхідність арешту цього майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.

Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження.

Таким чином, без накладання арешту на вищевказане майно в подальшому воно може бути приховане, знищене або передано третім особам, з метою ухиляння від притягнення до кримінальної відповідальності, накладення арешту на вилучене майно необхідно з метою забезпечення збереження речового доказу, у зв`язку з чим клопотання прокурора про арешт майна є законним, обґрунтованим та підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 132, 167-175 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора Новобаварської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на майно, з метою забезпечення збереження речового доказу, яке було вилучено 25.03.2024 року під час проведення огляду місця події за адресою: АДРЕСА_2 , а саме:

-мобільний телефон марки «iPhone» Хr, у корпусі чорного кольору, без чохла, без захисного скла, без sim-картки, у заблокованому стані, з дрібним пошкодженням у вигляді сколу у верхній лівій частині корпусу телефону;

-коробку білого кольору з наявною інформацією: «іРhone» Xr, Black, 64 GB, imei: НОМЕР_1 ; imei2: НОМЕР_2 ; серійний номер: НОМЕР_3 , в середині якої маються документи на вказаний мобільний пристрій.

Передати вилучене майно на відповідальне зберігання, з дозволом на користування, його власнику ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , який мешкає за адресою: АДРЕСА_1 ., попередивши його про кримінальну відповідальність за ст. 388 КК України про необхідність збереження арештованого майна.

Арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1