справа № 361/2445/24
провадження № 1-кс/361/393/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13.03.2024 м. Бровари

Слідчий суддя Броварського міськрайонного суду Київської областi ОСОБА_1 ,

за участі : секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 , його захисника адвоката ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого СВ Броварського РУП ГУНП в Київській області ОСОБА_6 , погоджене прокурором Баришівського відділу Броварської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_7 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0000703 від 11.03.2024 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК Україн, відносно підозрюваного:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Зелень, Дубровицького району, Рівненської області, громадянина України, освіта середня спеціальна, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , не маючий утриманців, раніше не судимий

ВСТАНОВИВ:

13.03.2024 до Броварського міськрайонного суду Київської області надійшло дане клопотання, в якому зазначено, що слідчим відділом Броварського РУП ГУНП в Київській області проводиться досудове розслідування кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових р озслідувань за № 0000703 від 11.03.2024 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст.115 КК України.

Досудовим розслідування встановлено, що 10.03.2024, близько 18 години 10 хвилин точного часу досудовим розслідуванням не встановлено, ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 та ОСОБА_4 перебували за адресою: АДРЕСА_2 та знаходячись в кухонному приміщенні розпивали спиртні напої.

В подальшому між ОСОБА_10 та ОСОБА_4 виник словесний конфлікт, в ході якого у ОСОБА_4 виник умисел, спрямований на протиправне заподіяння смерті іншій людині, а саме ОСОБА_10 ..

Реалізуючи свій злочинний умисел, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій та бажаючи настання суспільно небезпечних наслідків у вигляді настання смерті ОСОБА_10 , ОСОБА_4 , пішов до гаражного приміщення взявши звідти пластикову каністру з бензином та повернувся в кухонне приміщення. В подальшому розлив бензин на підлогу кухні та діставши зі своєї кишені запальничку підпалив приміщення кухні.

Від підпалу кухонного приміщення вогонь перекинувся на весь будинок в ході чого ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_4 змогли вийти з будинку однак ОСОБА_10 вибратись з будинку не змогла та загинула на місці.

11.03.2024 ОСОБА_4 , затримано у порядку ст. 208 КПК України та цього ж дня повідомлено про підозру у вчиненні умисного вбивства, тобто, умисного протиправного заподіяння смерті іншій людині, тобто у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Причетність ОСОБА_4 до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, підтверджується зібраними під час досудового розслідування доказами, а саме: Проведеним оглядом місця події за адресою: АДРЕСА_2 в ході якого виявлено та вилучено: пожежне сміття, обгорілі рештки трупа ОСОБА_10 , змиви трупа ОСОБА_11 ; Допитом свідка ОСОБА_12 ; Допитом свідка ОСОБА_13 ; Допитом свідка ОСОБА_14 ; Допитом свідка ОСОБА_15 ; Допитом свідка ОСОБА_16 , ; Лікарським свідоцтвом про смерть ОСОБА_10 № 78; Допитом підозрюваного ОСОБА_4 ; Допитом свідка ОСОБА_9 ; Пред`явленням для впізнання за фотознімками за участі свідка ОСОБА_9 , який впізнав гр. ОСОБА_17 , як особу яка здійснила умисний підпал будинку; Допитом свідка ОСОБА_18 ; Пред`явлення для впізнання за участі свідка ОСОБА_8 яка впізнала гр. ОСОБА_19 , як особу яка здійснила умисний підпал будинку; Допитом потерпілого ОСОБА_20 ; Проведенням слідчого експерименту за участі свідка ОСОБА_9 , який відтворив події, що відбувались 10.03.2024; Проведенням слідчого експерименту за участі свідка ОСОБА_8 ; Повідомленням про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України громадянину ОСОБА_4 ; Актом про пожежу за адресою: Київська область, Броварський район, садове товариство «Юг», земельна ділянка № НОМЕР_1 від 10.03.2024 про те, що в ході пожежі було знищено будинок, господарча будівля та майно власника, а також виявлено одну загиблу а саме ОСОБА_10 віком 43 роки; Звітом про причину виникнення пожежі за адресою: АДРЕСА_2 відповідно до якого ймовірною причиною виникнення пожежі, яка сталась 10 березня 2024 року в житловому будинку є підпал власником ОСОБА_4 .

Підставою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до підозрюваного ОСОБА_4 , згідно ч. 2 ст. 177, ст. 194 КПК України є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, а також наявність достатніх підстав вважати про існування ризиків, передбачених п.п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків.

У досудового розслідування є достатні підстави вважати, що ОСОБА_4 , будучи повідомленим про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст.115 КК України та, усвідомлюючи міру покарання, яка йому загрожує у разі визнання його винним (від 7 до 15 років позбавлення волі) може переховуватися від слідства та суду та може незаконно впливати на свідків.

Застосування до підозрюваного ОСОБА_4 більш м`якого запобіжного заходу не може запобігти вищевказаним ризикам, пов`язаними із перешкоджанням здійсненню кримінального провадження шляхом переховування від суду та впливу на свідків, потерпілого.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав та просить задовольнити, оскільки ризики, передбачені ст. 177 КПК України, існують та вони цілком обґрунтовані, а враховуючи, що досудове слідство тільки розпочалося, враховуючи тяжкість покарання за скоєне, а також може переховуватися від слідства та суду.

В судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_4 , оголошену підозру не оспорював, з приводу клопотання прокурора не заперечував.

Захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_5 в судовому засіданні підтримала позицію свого підзахисного, однак адвокат не погоджується із кваліфікацією кримінального правопорушення, яке інкримінується її підзахисному, на її погляд у ОСОБА_4 не було умислу на вбивство.

Заслухавши позицію сторін кримінального провадження, дослідивши подане клопотання та додані до нього сторонами матеріали, слідчий суддя приходить до наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Згідно положень ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який стосується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, при цьому запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Клопотання щодо обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою порушено з метою запобігання ризикам, визначеним п.п. 1 та 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме, на думку слідчого та прокурора, підозрюваний ОСОБА_4 , будучи на свободі матиме можливість переховуватись від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків.

При дослідженні доданих до клопотання доказів, не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій, суд приходить до висновку про наявність обґрунтованої підозри про причетність ОСОБА_4 до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, що стверджується наявними в долучених до клопотання документах даними.

Вказані докази на даній стадії процесу свідчать про наявність достатніх підстав вважати, що сталася подія кримінального правопорушення та підозрюваний ОСОБА_4 причетний до цієї події.

Разом з тим, необхідно зауважити, що на цій стадії процесу слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достовірності, достатності та взаємозв`язку, в інший спосіб перевіряти доведеність вини та кваліфікації дій підозрюваного, розглядати та вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження щодо обвинуваченого по суті. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих відомостей повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувальних заходів.

Європейський Суд з прав людини у п. 48 рішення «Чеботар проти Молдови» № 35615/06 від 13.11.2007 зазначив, що для того, щоб арешт по обґрунтованій підозрі був виправданий у відповідності з статтею 5 & 1 (с), поліція не зобов`язана мати докази, достатні для пред`явлення обвинувачення, ні в момент арешту, ні під час перебування заявника під вартою. Метою попереднього тримання під вартою є подальше розслідування кримінальної справи, яке повинно підтвердити або розвіяти підозру, яка є підставою для затримання. Термін "обґрунтована підозра" означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі "Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства" від 30.08.1990, п. 32, Series A, № 182).

Слідчий суддя також вважає встановленим та доведеним стороною обвинувачення існування ризиків, передбачених п. п. 1, 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме : ОСОБА_4 може переховуватись від органів досудового розслідування, суду, незаконно впливати на потерпілу, свідків.

Ризик, це, зокрема, невизначена подія, яка по суті, представляє собою ймовірність отримання несприятливих для досудового слідства подій, визначених у ч. 1 ст. 177 КПК України. Між тим, чинний КПК України не вимагає надання відповідних доказів того, що підозрювана особа обов`язково здійснить дії, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема й у випадку застосування відносно неї більш м`якого запобіжного заходу, однак, перед слідчим суддею повинна бути доведена наявність реальної можливості здійснити підозрюваною особою такі дії в майбутньому, в зв`язку з чим, слідчим суддею повинен бути обраний такий запобіжний захід, який в повній мірі буде здатним запобігти можливому прояву означених дій з боку підозрюваної особи.

Надаючи оцінку можливості підозрюваним ОСОБА_4 переховуватися від суду або незаконно впливати на свідків, суд бере до уваги, що існує певна ймовірність того, що останній з метою уникнення покарання, передбаченого за вчинення інкримінованого йому злочину, може вдатися до відповідних дій.

При визначенні ймовірності переховування ОСОБА_4 від органів досудового розслідування та суду слідчий суддя враховує тяжкість покарання, що загрожує останньому у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, санкцією якого передбачено позбавлення волі від семи до п`ятнадцяти років, тому цей ризик є достатньо високим безвідносно стадії кримінального провадження та характеру слідчих та процесуальних дій, які належить провести органу досудового розслідування.

Разом з цим, підозрюваний ОСОБА_4 не працевлаштований, не одружений, утриманців не має, що свідчить про відсутність стійких соціальних зв`язків, вказані обставини у сукупності між собою та з іншими обставинами цього кримінального провадження дають підстави обґрунтовано припускати можливість його переховування від органів досудового розслідування та суду.

При встановленні наявності ризику незаконного впливу свідків слідчий суддя враховує встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування показання отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (ч. 1, 2 ст. 23, 224 КПК України).

На теперішній час, досудове розслідування даного кримінального провадження тільки розпочалося. В рамках такого кримінального провадження свідки були допитані, будучи попередженими про кримінальну відповідальність, в тому числі, за надання завідомо неправдивих показань. Слідчий суддя враховує, що в подальшому такі особи ймовірно будуть допитуватися безпосередньо судом, що не виключає існування такого ризику, як вплив підозрюваною на свідків, оскільки перебуваючи на свободі, не маючи запобіжного заходу, знаючи їх місце проживання, зможе впливати на них з метою зміни показів на такі, що не відповідають дійсності.

При цьому слідчим суддею береться до уваги та обставина, що в холді проведення досудового розслідування, встановлено двох свідків, які надають викривальні покази та являються родичами підозрюваного.

За таких обставин, слідчий суддя вважає обґрунтованими твердження прокурора щодо існування цього ризику.

У відповідності з положеннями ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, суд, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, оцінює всі обставини у їх сукупності, приймаючи до уваги те, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні умисного особливо тяжкого злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, враховуючи особу підозрюваного, який не працює, на утриманні нікого не має, має місце реєстрації, раніше не судимий, будь-яких даних про відсутність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, для застосування стосовно останнього більш м`якого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою в судовому засіданні не встановлено, і в обґрунтування застосування запобіжного заходу щодо підозрюваного ОСОБА_4 покладається необхідність запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, з метою забезпечення дієвості даного кримінального провадження вбачається доцільним обрати запобіжний захід у виді тримання під вартою підозрюваному.

Як передбачено правовою позицією ЄСПЛ, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Оцінюючи можливість застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу з метою запобігання встановленим ризикам, враховуючи, що така оцінка стосується перспективних фактів, суд використовує стандарт доказування «обґрунтованої ймовірності», за яким слід вважати, що інші більш м`які запобіжні заходи ніж тримання під вартою не зможуть запобігти встановленим ризикам за умови встановлення обґрунтованої ймовірності цього. При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний при застосуванні до нього більш м`якого запобіжного заходу обов`язково (поза всяким сумнівом) порушить покладені на нього процесуальні обов`язки чи здійснить одну із спроб, що передбачена пунктами 1-5 частини 1 статті 177 КПК, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість допустити це в конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

При вирішенні цього питання суд виходить з того, що більш м`які запобіжні заходи, не пов`язані із триманням під вартою, не запобігають можливості вільного спілкування підозрюваної як особисто, так і за допомогою засобів телекомунікації з свідками, потерпілою, з цих підстав і домашній арешт не зможе ефективно запобігти вказаним ризикам.

Суд при цьому враховує, що застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою підозрюваного ОСОБА_4 обумовлено потребами досудового розслідування, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відповідає характеру та тяжкості діяння, яке інкримінується підозрюваному, при цьому об`єктивних даних, які б свідчили про неможливість перебування ОСОБА_4 під вартою, суду надано не було, як і не наведено жодних доводів, що вона не буде переховуватися від суду, не буде впливати на свідків.

Таким чином, в судовому засіданні під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу в виді тримання під вартою слідчим суддею встановлено, що стороною обвинувачення доведено наявність всіх обставин, передбачених ч. 1 ст. 194 КПК України, тобто наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним ОСОБА_4 особливо тяжкого злочину, наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, недостатність в даному випадку на даний час застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні, що дає підстави для задоволення даного клопотання.

Відповідно до вимог п. 2 ч. 4 ст. 183 КПК України, суд не визначає розмір застави щодо злочину, який спричинив загибель людини.

Згідно з ст. 198 КПК України, висловлені в ухвалі слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень.

Керуючись ст. ст. 176 - 178, 183, 186, 193, 194, 196, 197, 309, 369, 370, 372, 376 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання - задовольнити.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою у Державній установі «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України, строком на 60 діб, тобто по 08.05.2024 включно.

Строк тримання під вартою ОСОБА_4 рахувати з моменту затримання з 10.03.2024.

Копію ухвали вручити підозрюваному, захиснику, прокурору та направити до Державної установи «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України.

Ухвала підлягає негайному виконанню і може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1