Справа № 296/5616/24
УХВАЛА

Іменем України

19 червня 2024 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 за участі секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , розглянувши клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Житомирській області Андрія ГУЗЯ погоджене прокурором Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_4 подане в межах кримінального провадження № 0000153 від 05.11.2022 про арешт майна,-

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира надійшло клопотання старшого слідчого СУ ГУНП в Житомирській області Андрія ГУЗЯ погоджене прокурором Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_4 подане в межах кримінального провадження № 0000153 від 05.11.2022 про арешт майна, власником якого є ОСОБА_5 , яке було вилучено в ході проведення обшуку на деревообробному підприємстві а саме:

-партія пиломатеріалів у кількості 10 шт., розміром 150150х6 тис. мм., загальним об`ємом 1,35 м3;

-партія пиломатеріалів у кількості 54 шт., розміром 150х150х6 тис. мм., загальним об`ємом 7,29 м3;

-партія пиломатеріалів у кількості 106 шт., розміром 200х100х6 тис. мм., загальним об`ємом 12,72 м3;

-партія пиломатеріалів у кількості 244 шт., розміром 150х50х6 тис. мм., загальним об`ємом 10,98 м3;

-партія пиломатеріалів у кількості 142 шт., розміром 150х150х6 тис. мм., загальним об`ємом 6,39 м3;

-партія пиломатеріалів у кількості 180 шт., розміром 200х150х6 тис. мм., загальним об`ємом 8,1 м3;

-партія пиломатеріалів у кількості 671 шт., розміром 200х50х6 тис. мм., загальним об`ємом 40,26 м3;

-партія пиломатеріалів у кількості 164 шт., розміром 150х30х6 тис. мм., загальним об`ємом 4,428 м3;

-партія пиломатеріалів у кількості 116 шт., розміром 150х100х6 тис. мм., загальним об`ємом 10,44 м3;

-партія пиломатеріалів у кількості 212 шт., розміром 150х30х6 тис. мм., загальним об`ємом 5,724 м3;

-партія пиломатеріалів у кількості 151 шт., розміром 150х30х6 тис. мм., загальним об`ємом 4,077 м3;

-партія пиломатеріалів у кількості 232 шт., розміром 200х50х6 тис. мм., загальним об`ємом 13,92 м3;

-партія пиломатеріалів у кількості 363 шт., розміром 100х30х4,7 тис. мм., загальним об`ємом 5,118 м3;

-партія пиломатеріалів у кількості 133 шт., розміром 150х30х6 тис. мм., загальним об`ємом 3,591 м3;

-партія пиломатеріалів в кількості 32 шт., розміром 200х50х6 тис., мм., загальним об`ємом 1,92 м3;

-партія пиломатеріалів у кількості 143 шт., розміром 100х30х4,5 тис. мм., загальним об`ємом 1,93 м3;

-партія пиломатеріалів у кількості 218 шт., розміром 100х50х6 тис., мм., загальним об`ємом 6,54 м3;

-партія пиломатеріалів у кількості 76 шт., розміром 100х30х6 тис. мм., загальним об`ємом 1,368 м3;

-партія пиломатеріалів у кількості 8 шт., розміром 120х30х6 тис. мм., загальним об`ємом 0,172 м3;

-партія пиломатеріалів у кількості 16 шт., розміром 150х50х6 тис. мм., загальним об`ємом 0,765 м3;

-партія пиломатеріалів у кількості 20 шт., розміром 150х150х6 тис. мм., загальним об`ємом 2,7 м3;

-партія пиломатеріалів у кількості 6 шт., розміром 150х70х6 тис. мм., загальним об`ємом 0,126 м3;

-4 дошки розміром 100х75х6 тис. мм., загальним об`ємом 0,06 м3;

-1 дошка, розміром 200х100х4,5 тис. мм., загальним об`ємом 0,09 м3;

-3 дошки, розміром 100х30х6 тис. мм., загальним об`ємом 0,054 м3;

-1 дошка, розміром 150х30х6 тис. мм., загальним об`ємом 0,027 м3;

-7 дошок, розміром 80х50х4,5 тис. мм., загальним об`ємом 0,126 м3;

-6 дошок, розміром 150х50х4,5 тис. мм., загальним об`ємом 0,202 м3;

-2 дошки, розміром 200х30х6 тис. мм., загальним об`ємом 0,072 м3;

-1 необрізана дошка, розміром 100х30х4,5 тис. мм., об`ємом 0,075 м3;

2 дошки, розміром 220х50х6 тис. мм., об`ємом 0,132 м3, загальний об`єм вилученої пило-матеріальної продукції становить 150,725 м3

Клопотання обгрунтовано тим, що СУ ГУНП в Житомирській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000153 від 05.11.2022, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1, ч. 3, ч. 4 ст. 246 КК України де підозрюваним є ОСОБА_5 .

Відповідно до висновку судової інженерно-екологічної експертизи № СЕ-19/106-24/6413-ФХЕД розмір екологічної шкоди в даному кримінальному провадженні склав 653416,92 грн.

З метою забезпечення цивільного позову слідчий просить накласти арешт на майно.

Підозрюваний та його захисник до суду не з`явилися, були належним чином повідомлені про день, час та місце розгляду клопотання.

Прокурор під час судового розгляду клопотання повідомив, що після звернення досуду з цим клопотанням ОСОБА_5 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри, то що він підозрюється за ч.4 ст.246 КК України, а саме в незаконній порубці дерев у лісі, перевезення незаконно зрубаних дерев, учинених за попередньою змовою групою осіб, що спричинило тяжкі наслідки. Клопотання прокурор повністю підтримав та просив накласти арешт на майно в порядку п.2,4 ч.1 ст.170 КПК України, тобто з метою забезпечення спеціальної конфіскації в порядку ст.96-2 КПК України та відшкодування шкоди завданої злочином (цивільний позов). Хоча погодив клопотання слідчого лише щодо накладення арешту на майно з метою забезпечення цивільного позову.

На запитання слідчого судді: "Чи поданий цивільний позов?", відповів: "Наразі цивільний позов не подавався." На запитання слідчого судді : "Яка вартість деревини на яку просять накласти арешт?", відповів: "Мені невідомо, яка її вартість" .

Вислухавши прокурора, дослідивши клопотання та його додатки слідчий суддя прийшов наступного.

Згідно з п.7 ч.2 ст.131 КПК України, арешт майна є заходом забезпечення кримінального провадження.

Відповідно до ч.5 ст.132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді або суду докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно до ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, віртуальні активи, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна (ч.10 ст.170 КПК України).

Водночас, відповідно до положень ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч.2 ст.173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п.1 ч.2 ст.170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених п. п.3, 4 ч.2 ст.170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п.2 ч.2 ст.170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п.4 ч.2 ст.170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

У відповідності до ч. 8 ст. 170 КПК України вартість майна, яке належить арештувати з метою забезпечення цивільного позову або стягнення отриманої неправомірної вигоди, повинна бути співмірною розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням або зазначеної у цивільному позові, розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою.

З аналізу процесуальних норм закону вбачається, що слідчий, прокурор подаючи клопотання про арешт майна повинні довести завдання арешту майна, а саме те, що незастосування арешту на майно може призвести до його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Доведеною повинна бути і мета щодо такого майна, передбачена ч. 2 ст. 170 КПК України, зокрема: відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов).

Розглядаючи клопотання про накладення арешту на майно, в порядку статей 170-173 КПК України, для прийняття законного та обґрунтованого рішення, слідчий суддя повинен з`ясувати усі обставини, які передбачають підстави для арешту майна або відмови у задоволенні клопотання про арешт майна.

Статтею 41 Конституції України передбачено, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, право приватної власності є непорушним.

Зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, віднесено і засади недоторканості права власності. Згідно з вимогами ст. 16 КПК України позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення ухваленого в порядку, передбаченому КПК.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню. Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та обґрунтованого рішення слідчий суддя згідно із положеннями ст.ст. 94, 132, 173 КПК України повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину та достатність доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Відповідні дані мають міститися і у клопотанні слідчого чи прокурора, який звертається з проханням арештувати майно, оскільки, відповідно до ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

Слідчим суддею, під час судового розгляду встановлено, що на момент звернення з клопотанням СУ ГУНП в Житомирській області здійснювало досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000153 від 05.11.2022, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1, ч. 3, ч. 4 ст. 246 КК України де одним із підозрюваних є ОСОБА_5 .

17.06.2024 ОСОБА_5 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри, то що він підозрюється за ч.4 ст.246 КК України, а саме в незаконній порубці дерев у лісі, перевезення незаконно зрубаних дерев, учинених за попередньою змовою групою осіб, що спричинило тяжкі наслідки.

Для арешту з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов) п.4 ч2 ст.170 КПК України необхідно, крім іншого, встановити зокрема і обґрунтованість підозри особи, що підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення.

При цьому закон не вимагає, щоб докази на підтвердження вчинення кримінального правопорушення були повними та достатніми на даній стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого кримінального правопорушення. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість у тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно застосувати зазначений вид заходу забезпечення кримінального провадження з метою досягнення дієвості цього провадження та уникнення негативних наслідків

Враховуючи стадію досудового розслідування, слідчий суддя, не вирішуючи питання про доведеність вини під час розгляду даного клопотання, з урахуванням усталеної практики ЄСПЛ (наприклад, пункт 32 рішення у справі Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom від 30.08.1990 (заяви № 12244/86, 12245/86; 12383/86), згідно якої термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (пункт 175 рішення ЄСПЛ від 21.04.2011 у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» (заява № 42310/04) вважає, що підозра ОСОБА_5 у вчинені інкримінуємих йому злочинів передбачених за частинами ст.246 КК України є обґрунтованою про це свідчать долучені до клопотання докази :

-протокол огляду місця події від 29.02.2024 де виявлено автомобіль ЗІЛ-13 з номером НОМЕР_1 під керуванням ОСОБА_6 з лісопродукцією породи сосна в кількості 49 сортиментів довжиною 5-6,1 м, який в подальшому визнано речовим доказом та знаряддям вчинення злочину;

- полісом № НОМЕР_2 де страхувальником ЗІЛ-13 з номером НОМЕР_1 в період з 26.08.2023 по 25.08.2024 включно вказано ОСОБА_5 ;

- протоколом огляду доказу від 01.03.2024, а саме лісопродукцією породи сосна в кількості 49 сортиментів довжиною 5-6,1 м об`єм 11,23 м.куб

- за висновком судової інженерно-екологічної експертизи № СЕ-19/106-24/6413-ФХЕД розмір екологічної шкоди в кримінальному провадженні № 0000153 від 05.11.2022 склав 653416,92 грн.

29.05.2024 підозру за ч.3 ст.246 КК України повідомлено також ОСОБА_7 (майстру лісу) та ОСОБА_6 (водію автомобіля ЗІЛ-13 з номером НОМЕР_1 де була виявлено лісопродукцію породи сосна в кількості 49 сортиментів довжиною 5-6,1 )

Отже підозра ОСОБА_5 за ч.4 ст.246 КК України є обгрунтованою в той мірі, щоб переконати стороннього спостерігача, що було вчинено злочин.

Разом з тим прокурор не довів, що майно на яке він просить накласти арешт є майном підозрюваного ОСОБА_5 , оскільки до клопотання не долучено жодного доказу, щодо цього майна (де воно було вилучено і кому належить, на підставі чого воно вилучено і тому подібне) посилання на те, що воно вилучено в результаті санкціонованого обшуку не знайшло свого підтвердження під час судового розгляду, оскільки прокурор таких доказів слідчому судді не надав, що в свою чергу не дозволяє слідчому судді накласти на нього арешт ні з яких підстав, отже в задоволенні клопотання слідчий суддя відмовляє.

Разом з цим, це не забороняє слідчому за погодженням з прокурором повторно звернутися до слідчого судді.

Керуючись ст. ст. 131, 132, 170-173, 175, 309, 369-372 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні клопотання слідчого - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Повний текст буде оголошено 21.06.2024

Слідчий суддя ОСОБА_1