УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 травня 2024 року

м. Київ

справа № 304/1035/20

провадження № 51-5370 впс 20

Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:

головуючого ОСОБА_1 ,

суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

розглянувши подання Закарпатського апеляційного суду про направлення матеріалів кримінального провадження № 304/1035/20 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, за апеляційною скаргою обвинуваченого ОСОБА_4 на вирок Перечинського районного суду Закарпатської області від 17 березня 2021 року, з одного суду апеляційної інстанції до іншого,

встановив:

До Верховного Суду у порядку ст. 34 КПК України надійшло подання Закарпатського апеляційного судупро направлення матеріалів вказаного кримінального провадження щодо ОСОБА_4 до іншого суду апеляційної інстанції.

Подання мотивоване тим, що за результатами проведення автоматизованого розподілу судової справи між суддями, призначення не відбулося у зв`язку із відсутністю потрібної кількості суддів для розподілу справи.

Учасники судового провадження належним чином повідомлені про день і час розгляду подання, проте в судове засідання не з`явилися, клопотань про відкладення судового розгляду не надійшло, що не перешкоджає розгляду даного подання.

Перевіривши наведені у поданні доводи та вивчивши матеріали провадження, керуючись положеннями ст. 34 КПК України, колегія суддів вважає, що подання Закарпатського апеляційного судупідлягає задоволенню з огляду на таке.

Відповідно до вимог ч. 4 ст. 31 КПК України, кримінальне провадження в апеляційному порядку здійснюється колегіально судом у складі не менше трьох суддів.

Вимогами ч. 13 ст. 31 КПК України передбачено, що у разі якщо в суді першої або апеляційної інстанції, який згідно з правилами підсудності має здійснювати кримінальне провадження (крім Вищого антикорупційного суду), неможливо утворити склад суду, передбачений цією статтею, кримінальне провадження здійснює найбільш територіально наближений суд, в якому можливо утворити такий склад суду.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 34 КПК України кримінальне провадження передається на розгляд іншого суду, якщо після задоволення відводів (самовідводів) чи в інших випадках неможливо утворити склад суду для судового розгляду.

Відповідно до положень частини 3 вищезазначеної статті питання про направлення кримінального провадження з одного суду до іншого в межах юрисдикції різних апеляційних судів, а також про направлення провадження з одного суду апеляційної інстанції до іншого вирішується колегією суддів Касаційного кримінального суду Верховного Суду за поданням суду апеляційної інстанції або за клопотанням сторін чи потерпілого.

Зі змісту подання Закарпатського апеляційного суду та доданих до нього матеріалів вбачається, що до складу судової палати з розгляду кримінальних справ входить три судді: ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 .

Згідно звіту про неможливість розподілу справи, судді ОСОБА_7 та ОСОБА_6 відповідно до ухвали Закарпатського апеляційного суду від 28 вересня 2020 року вже брали участь в даному кримінальному провадженні під час досудового розслідування, що у силу ч. 1 ст. 76 КПК Українипозбавляє їх права розглядати це провадження у суді апеляційної інстанції.

Крім того, суддя ОСОБА_5 слухав поєднану справу, що виключає розгляд поточної, а тому не може брати участь в даному кримінальному провадженні в суді апеляційної інстанції у силу ч. 3 ст. 76 КПК України, що підтверджується ухвалою Закарпатського апеляційного суду від 08 листопада 2022 року (т. 3 а. п. 249-253) та постановою Великої Палати Верховного Суду від 24 квітня 2024 року (т. 6 а. п. 110-126).

Як слідує з протоколу щодо неможливості автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 21 травня 2024 року призначення не відбулося, оскільки не вистачає потрібної кількості суддів для розподілу справи (т. 6 а. п. 138).

Відповідно до абзацу 7 п. 3.3 Розділу 3 Засад використання автоматизованої системи документообігу суду від 16 жовтня 2018 року зі змінами і доповненнями прийнятими рішенням зборів суддів від 04 квітня 2024 року: «У разі неможливості визначити склад колегії для розгляду кримінальних проваджень з числа суддів основного складу до складу судової палати з розгляду кримінальних проваджень та справ про адміністративні правопорушення залучається резервний (запасний) суддя - 1. У разі неможливості визначити склад колегії з числа суддів основного складу, резервного (запасного) судді - 1 до складу судової палати з розгляду кримінальних проваджень та справ про адміністративні правопорушення залучається резервний (запасний)

суддя - 2. У разі неможливості визначити склад колегії для розгляду кримінальних проваджень з числа суддів основного складу та резервних (запасних) суддів 1, 2 автоматизована система визначає суддів, яких не вистачає, з числа всіх суддів суду з урахуванням того, що суддя-доповідач має бути визначений зі складу судової палати з розгляду кримінальних проваджень та справ про адміністративні правопорушення».

Зважаючи на наведене, колегія суддів приходить до висновку, що подання Закарпатського апеляційного суду підлягає задоволенню через обґрунтовані доводи про неможливість утворити склад суду для судового розгляду, у зв`язку з чим матеріали кримінального провадження за апеляційною скаргою обвинуваченого ОСОБА_4 на вирок Перечинського районного суду Закарпатської області від

17 березня 2021 року щодо нього необхідно направити із Закарпатського апеляційного суду на розгляд до іншого найбільш територіально наближеного апеляційного суду - Львівськогоапеляційного суду.

Керуючись статтею 34 КПК України, Суд

постановив:

Подання Закарпатського апеляційного суду задовольнити.

Матеріали кримінального провадження № 304/1035/20 за обвинуваченням ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, за апеляційною скаргою обвинуваченого ОСОБА_4 на вирок Перечинського районного суду Закарпатської області від 17 березня 2021 року, направити на розгляд до Львівського апеляційного суду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3