печерський районний суд міста києва
Справа № 757/5706/24-к
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 лютого 2024 року

слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва: ОСОБА_1 ,

при секретарі: ОСОБА_2 ,

за участю:

особи, яка подала скаргу, адвоката: не з`явився,

прокурор: не з`явився,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві провадження за скаргою ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Офісу Генерального прокурора, яка полягає у не внесені відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_3 (далі - особа, яка подала скаргу, ОСОБА_3 ) звернувся до слідчого судді Печерського районного суду м. Києва зі скаргою на бездіяльність уповноважених осіб Офісу Генерального прокурора (далі - прокурор), яка полягає у не внесені відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі - ЄРДР) за заявою від 29.11.2023 року.

В обґрунтування скарги ОСОБА_3 зазначає, що 29.11.2023 року він направив до Офісу Генерального прокурора заяву від 29.11.2023 року вих. №689 про вчинення кримінальних правопорушень, проте, в порушення ст. 214 КПК України, відомості внесені до ЄРДР не були.

У зв`язку з викладеним ОСОБА_3 просить зобов`язати уповноважену особу Офісу Генерального прокурора внести відомості до ЄРДР за заявою про вчинення кримінального правопорушення від 29.11.2023 року, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей, надати заявнику витяг з ЄРДР.

08.02.2024 року на електронну пошту Печерського районного суду м. Києва від прокурора Офісу Генерального прокурора надійшли заперечення на скаргу.

Згідно з ст. 7 Закону України «Про електронні документи та електронний документообіг», оригіналом електронного документа вважається електронний примірник документа з обов`язковими реквізитами, у тому числі з електронним підписом автора або підписом, прирівняним до власноручного підпису відповідно до Закону України "Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги".

Рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року №1845/0/15-21 затверджено Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.

Відповідно до пункту 120 розділу 4 «Перехідні положення» Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя від 17 серпня 2021 року №1845/0/15-21, до початку функціонування всіх підсистем (модулів) ЄСІТС особи, крім осіб, які зобов`язані зареєструвати свої електронні кабінети в ЄСІТС або мають зареєстровані Електронні кабінети в ЄСІТС, можуть подавати до суду документи в електронній формі з використанням адреси електронної пошти, з якої надійшли документи, засвідчені кваліфікованим електронним підписом.

Аналогічну позицію викладено у постанові колегії суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду Верховного Суду від 24.04.2018 у справі №522/385/17.

Оскільки, в порушення вищезазначених вимог, заперечення прокурора не містять електронного цифрового підпису, то слідчий суддя не приймає їх до уваги.

У зв`язку з перебуванням ОСОБА_3 в Державній установі «Полтавська установа виконання покарань (№23)», ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 06.02.2024 року проведення судового засідання за скаргою було призначено в режимі відеоконференції з Державною установою Полтавська установа виконання покарань (№23)» на 08.02.2024 року.

Разом з тим, 08.02.2024 року Державна установа «Полтавська установа виконання покарань (№23)» на зв`язок для проведення засідання в режимі відеоконференції не вийшла.

Прокурор в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду скарги повідомлений належним чином, причини неявки не повідомив.

Відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК України, розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого, дізнавача чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Оскільки особа, яка подала скаргу, про розгляд скарги повідомлена належним чином, а неявка прокурора не перешкоджає розгляду скарги, враховуючи строк розгляду скарги під час досудового розслідування, встановлений КПК України, слідчий суддя визнав можливим розглянути скаргу за їх відсутності.

Відповідно до ст. 27, ч. 4 ст. 107 КПК України, під час розгляду скарги фіксування провадження технічними засобами не здійснювалось.

Дослідивши скаргу та додані до неї матеріали, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Слідчим суддею встановлено, що ОСОБА_3 направив на адресу Офісу Генерального прокурора заяву від 29.11.2023 року про вчинення кримінального правопорушення.

Листом від 21.12.2023 за підписом прокурора відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_4 , ОСОБА_3 було повідомлено, що його заява направлена до Полтавської обласної прокуратури для прийняття рішення відповідно до вимог КПК України.

Як визначено у ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Отже, з аналізу ст. 214 КПК України, вбачається, що після отримання заяви чи повідомлення про вчинення кримінального правопорушення, слідчий, прокурор чи інша службова особа, зобов`язані розглянути заяву в порядку та строки, передбачені ст. 214 КПК України.

Відповідно до п. 4, 5 ч. 5 ст. 214 КПК України, до Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості про, зокрема: 4) короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; 5) попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.

Згідно із ч. 1 ст. 2 КК України, підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбачений цим Кодексом.

Як визначено у ст. 11 КК України, злочином є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом злочину. Не є злочином дія або бездіяльність, яка хоча формально і містить ознаки будь-якого діяння, передбаченого цим Кодексом, але через малозначність не становить суспільної небезпеки, тобто не заподіяла і не могла заподіяти істотної шкоди фізичній чи юридичній особі, суспільству або державі.

Системний аналіз положень ч. 1 ст. 214 КПК України, статтей 2, 11 КК України дає підстави для висновку, що реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення.

Отже, підставами вважати заяву чи повідомлення саме про злочин є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки злочину. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Вказане узгоджується з висновками Великої Палати Верховного Суду, викладеними в постанові від 24.04.2019 року по справі № 818/15/18, згідно яких при розгляді скарги слідчий суддя вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Також даний правовий висновок викладено в постанові Верховного Суду від 30.09.2021 року по справі №556/450/18 (провадження №51-4229км20).

Зі змісту листа прокурора відділу Офісу Генерального прокурора ОСОБА_4 від 21.12.2023 вбачається, що заява ОСОБА_3 була направлена до Полтавської обласної прокуратури для організації розгляду.

Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, як свідчить ч. 2 вказаної норми процесуального закону.

Згідно ч. 3 ст. 214 КПК України, здійснення досудового розслідування, крім випадків, передбачених цією частиною, до внесення відомостей до реєстру або без такого внесення - не допускається.

На підставі ч. 4 цих положень процесуального закону, слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення.

Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Якщо відомості про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесені прокурором, він зобов?язаний протягом п?яти робочих днів з дня внесення таких відомостей з дотриманням правил підслідності передати наявні у нього матеріали до відповідного органу досудового розслідування та доручити проведення досудового розслідування, як наголошується в ч. 7 ст. 214 КПК України, рішення про що приймається у формі постанови за приписами ч. 3 ст. 110 КПК України.

Системний аналіз положень ст. 214 КПК України свідчить про те, що, якщо зі звернення особи вбачається, що вона порушує перед органом/службовою особою, уповноваженою на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення питання про вчинення кримінального правопорушення, ініціюючи здійснення ним дій, визначених КПК України, то такі відомості мають бути внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань, зокрема прокурором.

Таким чином, саме бездіяльність уповноважених осіб Офісу Генерального прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення, ОСОБА_3 , оскаржує у порядку ч. 1 ст. 303 КПК України.

Відтак, уповноважена особа Офісу Генерального прокурора зобов`язана зареєструвати заяву про вчинення кримінального провадження та розглянути її в порядку, визначеному ст. 214 КПК України.

Відтак, оскільки уповноваженою особою Офісу Генерального прокурора не надано будь-яких відомостей щодо розгляду заяви ОСОБА_3 від 29.11.2023 року слідчий суддя вважає за необхідне зобов`язати уповноважених осіб Офісу Генерального прокурора розглянути заяву ОСОБА_3 від 29.11.2023 року про вчинення кримінального правопорушення в порядку, визначеному ст. 214 КПК України.

За таких обставин, скарга ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Офісу Генерального прокурора, яка полягає у не внесені відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, є обґрунтованою та підлягає частковому задоволенню.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 22, 27, 107, 214, 306 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Офісу Генерального прокурора, яка полягає у не внесені відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, - задовольнити частково.

Зобов`язати уповноважених осіб Офісу Генерального прокурора розглянути заяву ОСОБА_3 про вчинення кримінального правопорушення від 29.11.2023 року в порядку, визначеному ст. 214 КПК України.

Зобов`язати уповноважених осіб Офісу Генерального прокурора в порядку виконання повідомити слідчого суддю про виконання ухвали.

В іншій частині скарги - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1