Справа № 712/2724/24
Провадження № 1-кс/712/1282/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 березня 2024 року слідчий суддя Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Черкаси, клопотання старшого слідчого в ОВС ВР ЗЗКС СУ ГУНП в Черкаській області ОСОБА_7 , погодженого прокурором Черкаського відділу Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_3 , подане під час проведення досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000021 від 02.01.2024 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Хмільник, Вінницької області, з вищою освітою, неодруженого, фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого, підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 28, ч.2 ст. 194 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

04 березня 2024 року до Соснівського районного суду м. Черкаси надійшло клопотання старшого слідчого в ОВС ВР ЗЗКС СУ ГУНП в Черкаській області ОСОБА_7 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Клопотання обґрунтовано тим, що Слідчим відділом Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000021 від 02.01.2024 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 194, ч. 1 ст. 263, ч. 4 ст. 296 КК України.

За даними матеріалів досудового розслідування, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , 28.12.2023, близько 14 год. 35 хв., реалізовуючи свій спільний злочинний умисел направлений на пошкодження чужого майна, діючи умисно та цілеспрямовано, спільно та за попередньою змовою з невстановленою особою, з корисливих мотивів, з метою особистого збагачення, усвідомлюючи та бажаючи настання наслідків, а також усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, скориставшись тим, що за їх діями ніхто не спостерігає, перебуваючи на 3 поверсі під`їзду № 1 будинку АДРЕСА_3 , за допомогою запальнички шляхом піднесення відкритого вогню до заздалегідь підготовлених автомобільних шин, що були оброблені невстановленою запалювальною сумішшю, якими було підперто вхідні двері квартири АДРЕСА_4 , що розташована у вище вказаному під`їзді та будинку, підпалили їх, таким чином спричинили пожежу, яка частково пошкодила вхідні двері, а також конструктивні елементи та опоряджувальні покриття коридорного приміщення, квартири АДРЕСА_4 , після чого з місця вчинення кримінального правопорушення зникли, таким чином спричинивши потерпілій ОСОБА_8 матеріальних збитків на загальну суму 124 624 грн. 00 коп., що підтверджується висновком судової будівельно-технічної експертизи від 29.01.2024 № СЕ-19/124-23/375-БТ.

Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 194 КК України, а саме умисне пошкодження майна вчинене шляхом підпалу за попередньою змовою групою осіб.

У відповідності до п. 3 ч. 1 ст. 276 КПК України, 29.02.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 194 КК України.

Слідчий у клопотанні зазначає, що відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: ризик можливого переховування від органу досудового розслідування обґрунтовується тим, що ОСОБА_5 , в разі необрання йому запобіжного заходу усвідомлюючи те, що він підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до десяти років, а також з урахуванням того, що він офіційно не працевлаштований, не має дітей, не одружений, не проживає на території м. Черкаси, що свідчить про відсутність міцних соціальних зв`язків, останній матиме реальну можливість переховуватися від органу досудового розслідування та суду.

Ризик незаконного впливу на потерпілих та свідків в даному кримінальному провадженні обґрунтовується тим, що підозрюваний ОСОБА_5 фактично на даний час перебуває неподалік місця, де проживають свідки та потерпілі, проживає в Київській та зареєстрований у Вінницькій областях, що є сусідніми з Черкаською областю, де знаходиться місце проживання останніх, у зв`язку з цим, він матиме реальну можливість здійснювати незаконний вплив на них шляхом вмовлянь, погроз чи шантажу з метою зміни останніми раніше наданих показань на його користь чи відмови від надання показань з метою уникнення ним кримінальної відповідальності.

Ризик можливого вчинення іншого кримінального правопорушення підозрюваним ОСОБА_5 обґрунтовується тим, що останній, не маючи власного джерела доходів, про що свідчить відсутність працевлаштування, як джерела законного доходу може вчинити злочин з корисливих мотивів повторно.

Беручи до уваги, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до десяти років, а також те, що він може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, вчинити інші кримінальні правопорушення, а також зважаючи на те, що досудовим розслідуванням не встановлено даних, за допомогою яких би обґрунтовувалася можливість запобігання зазначеним у клопотанні ризикам будь-яким іншим із передбачених у КПК України більш м`яких запобіжних заходів, не пов`язаних із позбавленням волі, існує достатньо реальних підстав для застосування до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а відтак слідчий за погодженням із прокурором звернувся до слідчого судді з указаним клопотанням.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 та слідчий ОСОБА_4 підтримали клопотання та просили застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Захисник ОСОБА_6 у судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання слідчого, посилаючись на відсутність ризиків, передбачених ч.1 ст. 177 КПК України.

Підозрюваний ОСОБА_5 у судовому засіданні підтримав думку свого захисника.

Заслухавши пояснення учасників судового процесу, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя робить наступні висновки.

Статтею 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Згідно з практикою ЄСПЛ, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення. Відповідно до практики ЄСПЛ у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21 квітня 2011 року термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (також рішення від 30 серпня 1990 року у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства», п.32, Series A, № 182).

Слідчим суддею установлено, що у провадженні слідчого відділу Черкаського районного управління поліції Черкаського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області перебувають матеріали кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань під № 0000021 від 02.01.2024 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст. 194, ч.1 ст. 263, ч.4 ст. 296 КК України.

За даними матеріалів досудового розслідування, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , 28.12.2023, близько 14 год. 35 хв., реалізовуючи свій спільний злочинний умисел направлений на пошкодження чужого майна, діючи умисно та цілеспрямовано, спільно та за попередньою змовою з невстановленою особою, з корисливих мотивів, з метою особистого збагачення, усвідомлюючи та бажаючи настання наслідків, а також усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, скориставшись тим, що за їх діями ніхто не спостерігає, перебуваючи на 3 поверсі під`їзду № 1 будинку АДРЕСА_3 , за допомогою запальнички шляхом піднесення відкритого вогню до заздалегідь підготовлених автомобільних шин, що були оброблені невстановленою запалювальною сумішшю, якими було підперто вхідні двері квартири АДРЕСА_4 , що розташована у вище вказаному під`їзді та будинку, підпалили їх, таким чином спричинили пожежу, яка частково пошкодила вхідні двері, а також конструктивні елементи та опоряджувальні покриття коридорного приміщення, квартири АДРЕСА_4 , після чого з місця вчинення кримінального правопорушення зникли, таким чином спричинивши потерпілій ОСОБА_8 матеріальних збитків на загальну суму 124 624 грн. 00 коп., що підтверджується висновком судової будівельно-технічної експертизи від 29.01.2024 № СЕ-19/124-23/375-БТ.

У відповідності до п. 3 ч. 1 ст. 276 КПК України, 29.02.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 194 КК України, а саме умисне пошкодження майна вчинене шляхом підпалу за попередньою змовою групою осіб.

Згідно ч. 5 ст. 9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ).

Зокрема, у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року зазначено, що «обґрунтована підозра» означає існування фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, крім того, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно пов`язують підозрюваного з певним злочином, вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

При цьому, обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування.

Такий висновок цілком узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях ЄСПЛ, зокрема, у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» № 14310/88 від 23.10.1994 суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Так, для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри, оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності, доведення чи не доведення винуватості особи, що здійснюється судом при ухваленні вироку, а з метою визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Згідно з доводами, викладеними у клопотанні та документами наданими на підтвердження цих доводів, обґрунтованість підозри щодо вчинення ОСОБА_5 правопорушення підтверджується сукупністю зібраних доказів, що містяться у матеріалах кримінального провадження, а відтак слідчий суддя погоджується із можливою причетністю підозрюваного до інкримінованого їй кримінального правопорушення.

Відповідно до ч.4 ст.176 КПК України, запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження судом, за клопотанням прокурора.

Щодо наявності ризиків, на які посилався слідчий та прокурор, то слідчий суддя враховує, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні умисного злочину, передбаченого ч.2 ст. 28, ч.2 ст. 194 КК України, за яке законодавством передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 3 до 10 років, а відтак усвідомлюючи тяжкість покарання, підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та суду.

Крім того, слідчий суддя враховує, що підозрюваний неодружений, ніде не працює, не має на утриманні дітей, що свідчить про відсутність його міцних соціальних зв`язків.

Також слідчий суддя вважає вірогідним ризик незаконного впливу на потерпілих та свідків з метою зміни ними показів про обставини вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять роки.

ОСОБА_5 є раніше не судимою особою, яка підозрюється у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років, а відтак до нього може бути застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Наявність вищевказаних доведених ризиків, на думку слідчого судді, дають підстави для висновку про можливість відступу від викладеної у рішеннях ЄСПЛ презумпції нетримання особи під вартою.

З огляду на викладене, з метою забезпечення належної поведінки підозрюваного, запобігання та мінімізації вищевказаних ризиків, слідчий суддя вважає за необхідне застосувати щодо ОСОБА_5 на даному початковому етапі досудового розслідування запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 діб, оскільки жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вищезазначеним ризикам, передбаченим КПК України.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до вимог п. 2 ч.5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При визначенні розміру застави слідчий суддя враховує особу підозрюваного, наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, та вважає за можливе визначити розмір застави у 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 151 400 грн., що зможе дисциплінувати підозрюваного, у разі внесення якої покласти на нього конкретні обов`язки за ст. 194 КПК України.

Керуючись вимогами ст. ст. 40, 131, 132, 176 178, 181, 183, 184, 194, 196, 309, 372 КПК України, -

У Х В А Л И В:

Клопотання задовольнити.

Застосувати щодо підозрюваного у кримінальному провадженні № 0000021 від 02.01.2024 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) діб, тобто з 04 березня 2024 року по 02 травня 2024 включно.

Для утримання підозрюваний підлягає направленню до ДУ «Черкаський слідчий ізолятор».

Визначити підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , розмір застави 50 мінімальних прожиткових мінімумів для працездатних осіб в сумі 151 400 грн. (сто п`ятдесят одна тисяча чотириста гривень 00 коп.), яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем), та у разі внесення якої покласти на нього зобов`язання:

- прибувати до слідчого, прокурора або суду по кожному виклику;

- не відлучатися за межі місця проживання без дозволу слідчого, прокурора, або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання .

- здати на зберігання слідчому свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Копію ухвали суду вручити підозрюваному ОСОБА_5 негайно після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення, а підозрюваним, який перебуває під вартою, в той же строк з моменту вручення копії ухвали.

Повний текст ухвали слідчого судді виготовлено 06 березня 2024 року

Слідчий суддя ОСОБА_1