ЧУГУЇВСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
__________________________________________________________________________
Справа № 636/2979/24 Провадження 1-кс/636/460/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01.05.2024 місто Чугуїв

Слідчий суддя Чугуївського міського суду Харківської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань у приміщенні Чугуївського міського суду Харківської області скаргу голови Громадської організації «НОН- Стоп» ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Харківського РУП №2 ГУНП Харківської області, яка полягає у невнесенні відомостей до ЄРДР за його заявою про скоєне кримінальне правопорушення від 23.04.2024 за вих. №23/04/2024-3,

встановив:

01.05.2024 до суду надійшла скарга голови Громадської організації «НОН- Стоп» ОСОБА_3 , в якій він просить зобов`язати уповноважених осіб Харківського РУП №2 ГУНП Харківської області вчинити певні дії, а саме внести до ЄРДР відомості про вчинення кримінального правопорушення за його заявою від 23.04.2024 за вих. №23/04/2024-3.

Обґрунтовуючи свою скаргу заявник зазначає, що 23.04.2024 він за допомогою електронної пошти, з накладанням ЕЦП (КЕП), звернувся на офіційну електронну пошту Харківського РУП №2 ГУНП Харківської області з заявою про вчинення кримінального правопорушення, однак відомості про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань до теперішнього часу не внесені.

Заявник ОСОБА_3 просив суд скаргу розглядати без його участі.

Слідчий суддя, ознайомившись зі скаргою, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази, приходить до наступного.

Пунктом 1 частини 1ст. 303 КПК України передбачено можливість оскарження заявником бездіяльності слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

За нормами КПК вбачається, що законодавець у більшості випадків прямо зазначає, що судовий контроль за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування здійснюється слідчим суддею суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування (п. 18 ч. 1 ст.3, ч. 7 ст.100, ч. 2 ст.132, ч. 1 ст.184, ч. 1 ст.192, ч. 2 ст.199, ч.1 ст.201, ч. 3 ст.244, ч. 10 ст.290 КПК України).

З урахуванням положень ч. 6ст. 9 КПК України правильним є застосування зазначеного правила і до розгляду клопотань та скарг, територіальна підсудність щодо яких прямо не визначена процесуальним законом, в тому числі скарг, поданих в порядку ст.ст. 303-307 КПК України.

У даному випадку не можна керуватися положенням ч. 1ст. 32 КПК України, яке, з огляду на зміст цієї статті та її місце у структурі КПК України, стосується лише суду, який здійснює кримінальне провадження як орган, що розглядає справу по суті (пункти 20-22 ч. 1 ст.3, ст.30, ст.31 КПК України) та не регламентує діяльність слідчого судді.

З аналізу статей глави 26 КПК України вбачається, що територіальна підсудність скарг не визначена, однак, відповідно до норм КПК України клопотання, заяви, скарги під час досудового розслідування розглядає слідчій суддя місцевого суду, у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування. З урахуванням положень ч. 6 ст. 9 КПК України, зазначене правило слід застосовувати і до розгляду скарг, клопотань, територіальна підсудність, щодо яких прямо не визначена процесуальним законом (лист Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 05.04.2013 року № 223-559/0/4-13).

Згідно з пунктом 1ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод(надалі - Конвенція) «кожен при встановленні обґрунтованості будь-якого кримінального обвинувачення, висунутого проти нього, має право на розгляд судом, встановленим законом». А відповідно до ч. 1ст. 8 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до підсудності якого вона віднесена процесуальним законом.

За допомогою правил про підсудність забезпечується також рівність всіх громадян перед законом і судом (ст. 24 Конституції України та ст. 10 КПК України). Будучи одним з проявів цієї конституційної засади, чітко встановлена законом підсудність набуває ознак суб`єктивного права людини на законного суддю, тобто права будь-якої людини знати наперед, який саме суд і в якому складі відповідно до закону правомочний здійснювати стосовно нього судове провадження, якщо така необхідність виникне.

Важливість суворого дотримання правил про підсудність доводиться і практикою Європейського суду з прав людини.

Як вбачається з тексту скарги, 23.04.2024 за вих. №23/04/2024-3 голова Громадської організації «НОН- Стоп» ОСОБА_3 , звернувся на офіційну електронну адресу до Харківського РУП №2 ГУНП Харківської області з заявою про вчинення кримінальних правопорушень. Повідомлення про внесення до ЄРДР відомостей, викладених у вказаній заяві, заявник не отримував.

Орган досудового розслідування як Харківського РУП №2 ГУНП Харківської області не відноситься до територіальної юрисдикції Чугуївського міського суду Харківської області.

Відповідно до п. 2 ч. 2ст. 304 КПК України скарга повертається, якщо вона не підлягає розгляду в цьому суді.

За вказаних обставин скарга, оскільки вона не підсудна Чугуївському міському суду Харківської області, підлягає поверненню.

Також, скаржнику необхідно роз`яснити право звернення з даною скаргою до суду у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

На підставі викладеного, керуючись ст. 303-307 КПК України, слідчий суддя-

постановив:

Скаргу голови Громадської організації «НОН- Стоп» ОСОБА_3 , на бездіяльність уповноваженої особи Харківського РУП №2 ГУНП Харківської області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за його заявою про скоєне кримінальне правопорушення від 23.04.2024 за вих. №23/04/2024-3 повернути особі, яка її подала.

Копію ухвали разом зі скаргою та доданими матеріалами направити скаржнику. Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_4