УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 травня 2024 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання т.в.о. керівника відділу детективів Головного підрозділу детективів Бюро економічної безпеки України ОСОБА_6 , внесене у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000014 від 08.12.2022, за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 212, ч. 2 ст. 366 КК України та за ознаками кримінальних правопорушень передбачених ч. 3 ст. 212, ч. 5 ст. 191, ч. 5 ст. 27 ч. 5 ст. 191, ч. 1 ст. 209 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді застави відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Черкаси, Черкаської обл., громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 ,

В С Т А Н О В И В:

т.в.о. керівника відділу детективів Головного підрозділу детективів Бюро економічної безпеки України ОСОБА_6 , за погодженням із прокурором Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 , звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді застави відносно ОСОБА_5 підозрюваного у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 212, ч. 2 ст. 366 КК України, у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000014 від 08.12.2022, у якому просив застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді застави в сумі, що становить 6 344 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, а саме 18 525 504 грн. та визначити необхідність виконання підозрюваним ОСОБА_5 наступних обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України: прибувати за кожною вимогою до суду, слідчого судді, прокурора та слідчого; не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну; носити електронний засіб контролю.

Клопотання обґрунтовується тим, що детективами Бюро економічної безпеки України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000014 від 08.12.2022, за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених . 3 ст. 212, ч. 2 ст. 366 КК України та за ознаками кримінальних правопорушень передбачених ч. 3 ст. 212, ч. 5 ст. 191, ч. 5 ст. 27 ч. 5 ст. 191, ч. 1 ст. 209 КК України.

За обставин викладених у клопотанні, 25.04.2024 ОСОБА_5 вручено письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 212, ч.2 ст. 366 КК України.

Обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_5 підозри на даний час підтверджується зібраними в ході досудового розслідування доказами, зокрема: аналітичним продуктом Бюро економічної безпеки України №9.3/3.3.3/47-24 від 03.01.2024 щодо господарської діяльності ТОВ «ЄВРОБУДКОМПЛЕКТ» по взаємовідносинам між ТОВ «ЄВРОБУДКОМПЛЕКТ» та ТОВ «БТК ЄВРОСІТІ», ТОВ «КІНГСТОН ТРЕЙД», згідно якого за результатами проведеного дослідження встановлено порушення: пп. 44.1, п. 44.2 ст. 44, п.п. 134.1.1 п. 134.1 ст. 134 Податкового кодексу, п. 6 Положення (стандарту) бухгалтерського обліку 16 «Витрати» затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 31 грудня 1999 р. № 318 зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 19 січня 2000 р. за № 27/4248; ч. 1 ст. 9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні» завищене значення показника у рядку 2050 Звіту про фінансові результати «Собівартість реалізованої продукції (товарів, робіт, послуг)» за три квартали 2023 року становитиме 84 227 342 грн., а розрахункова сума заниженого податку на прибуток за три квартали 2023 року становитиме 15 160 922 грн; п.198.1, п.198.2, п. 198.3, п.198.6 ст. 198 Податкового кодексу, Закону № 996 вірогідно завищені показники, задекларовані у рядку 10.1 Декларації з податку на додану вартість «Придбання (виготовлення, будівництво, спорудження, створення) товарів/послуг та необоротних активів на митній території України з основною ставкою», завищений податковий кредит з податку на додану вартість, що призвело до завищення від`ємного значення різниці між сумою податкового зобов`язання та сумою податкового кредиту поточного звітного (податкового) періоду на загальну суму 6 887 251 грн, у т. ч. за липень 2023 року на 6 887 251 грн, та заниження податку на додану вартість на 3 722 260 грн, в тому числі за серпень 2023 - 3 364 582 грн, вересень 2023 - 357 678 грн.; висновком експерта №95 судово-економічної єкспертизи від 20.03.2024 за результатами проведення дослідження господарської діяльності та операцій ТОВ «ЄВРОБУДКОМПЛЕКТ» по взаємовідносинам між ТОВ «ЄВРОБУДКОМПЛЕКТ» та ТОВ «БТК ЄВРОСІТІ», ТОВ «КІНГСТОН ТРЕЙД» за результатами якого встановлено заниження податку на прибуток за три квартали 2023 року в сумі 15 160 922 грн. та податку на додану вартість в сумі 3 722 260 грн.; рухом коштів по рахунках ТОВ «ЄВРОБУДКОМПЛЕКТ», ТОВ «БТК ЄВРОСІТІ» та ТОВ «КІНГСТОН ТРЕЙД»; податковою декларацією з податку на додану вартість ТОВ «ЄВРОБУДКОМПЛЕКТ» та додаток № 5 до неї з липень, серпень, вересень 2023 року; декларацією з податку на прибуток підприємства ТОВ «ЄВРОБУДКОМПЛЕКТ» за три квартали 2023 року та Звіт про фінансові результати; допитами свідків громадян України, які є водіями вантажних транспортних засобів, які нібито здійснювали вантажні перевезення товарно-матеріальних цінностей згідно ТТН від ТОВ «БТК ЄВРОСІТІ», ТОВ «КІНГСТОН ТРЕЙД» в адресу ТОВ «ЄВРОБУДКОМПЛЕКТ». Свідки повідомили, що вони представлені їм товарно-транспортні накладні бачать вперше, за вказаними маршрутами згідно товарно-транспортних накладних ніколи не їздили, відповідно підтвердили фіктивність товарно-транспортних накладних та відсутність товарно матеріальних цінностей; відповідь від департаменту кримінального аналізу Національної поліції України № 13748-2024 від 24.01.2024 щодо руху вантажних транспортних засобів, які нібито здійснювали вантажні перевезення товарно-матеріальних цінностей згідно ТТН від ТОВ «БТК ЄВРОСІТІ», ТОВ «КІНГСТОН ТРЕЙД» в адресу ТОВ «ЄВРОБУДКОМПЛЕКТ», яка категорично спростовує факти вантажних перевезень згідно товарно-транспортних накладних; допитом керівника ТОВ «КІНГСТОН ТРЕЙД» громадянки ОСОБА_7 , яка в судовому засіданні повідомила, що ніякого постачання ТМЦ в адресу ТОВ «ЄВРОБУДКОМПЛЕКТ» не відбувалось, спростувала всі підписані від її імені документи в адресу ТОВ «ЄВРОБУДКОМПЛЕКТ»; допитом керівника ТОВ «БТК ЄВРОСІТІ» громадянина ОСОБА_8 , який повідомив, що не має ніякого відношення до господарської діяльності ТОВ «БТК ЄВРОСІТІ», що підтвердило факт фіктивності документів виписаних в адресу ТОВ «ЄВРОБУДКОМПЛЕКТ»; іншими доказами.

Як зазначає в клопотанні детектив, під час досудового розслідування стороною обвинувачення встановлені ризики, передбачені ст. 177 КПК України, які дають підстави вважати, що ОСОБА_5 може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь - яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків, потерпілого, інших підозрюваних, експертів у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Враховуючи вищезазначені ризики та наявність обґрунтованої підозри, детектив просив застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді застави в сумі, що становить 18 525 504 грн та покласти на підозрюваного ОСОБА_5 обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.

При цьому, обґрунтовуючи розмір застави, детектив вважав за необхідне визначити заставу у розмірі, що перевищує визначену п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України верхню межу, а саме в сумі, що становить 18 525 504 грн., оскільки ТОВ «ЄВРОБУДКОМПЛЕКТ» виконуючи роботи на об`єктах критичної інфраструктури ПрАТ «УКРГІДРОЕНЕРГО» умисно ухилилось від сплати податків та зборів шляхом проведення безтоварних операцій в особливо великих розмірах, з урахуванням зухвалості злочинних дій, матеріального стану підозрюваного, доведення неправомірного отримання ОСОБА_5 грошових коштів під час вчинення злочину на суму 18 525 504 грн, а тому застава до вісімдесяти чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб не здатна забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 клопотання підтримав у повному обсязі, та просив його задовольнити з підстав, зазначених у клопотанні.

Підозрюваний ОСОБА_5 та його захисник ОСОБА_4 заперечували щодо задоволення клопотання, зокрема, зазначаючи про необґрунтованість підозри, відсутність ризиків, передбачених ч. 2 ст. 177 КПК України та відсутність підстав для застосування застави. Захисник також просив врахувати, що ОСОБА_5 має на утриманні малолітню дитину та матір пенсійного віку, офіційно працевлаштований, має постійне місце проживання, що свідчить наявність у нього міцних соціальних зв`язків. На підтвердження вказаних обставин долучив письмові заперечення з додатками.

На запитання слідчого судді ОСОБА_5 повідомив, що він періодично проживає в Черкаській, Чернівецькій, Запорізькій областях та у м.Києві, а підприємство знаходиться в м. Запоріжжі, в силу своїх посадових обов`язків він має необхідність постійно їздити по території України.

Заслухавши думки учасників судового процесу, вивчивши матеріали кримінального провадження, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

В судовому засіданні встановлено, що детективами Бюро економічної безпеки України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000014 від 08.12.2022, за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 212, ч. 2 ст. 366 КК України та за ознаками кримінальних правопорушень передбачених ч. 3 ст. 212, ч. 5 ст. 191, ч. 5 ст. 27 ч. 5 ст. 191, ч. 1 ст. 209 КК України.

В рамках вказаного кримінального провадження, 25.04.2024 ОСОБА_5 вручено письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 212, ч.2 ст. 366 КК України.

Відповідно до вимог ст. 2 КПК України завданням кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно із ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Стаття 176 КПК України визначає, що запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

Згідно із ч. 1 ст. 182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу.

Під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні. Якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання (ч.ч. 1, 4 ст. 194 КПК України).

При вирішенні питання обґрунтованості підозри суд приймає до уваги практику Європейського Суду з прав людини, зокрема на п.175 рішення Європейського суду з прав людини від 21.04.2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», за яким обґрунтована підозра означає, що існують факти та інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

При цьому, на стадії досудового розслідування кримінального провадження слідчий суддя вважає, що він не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування відносно неї запобіжного заходу. На досудовому розслідуванні визнання доказів недопустимими можливе лише у разі очевидної і явної їх недопустимості, а висновок про очевидну і явну недопустимість певних доказів має бути категоричним, тобто він не може бути спростований матеріалами, які зібрані або можуть бути зібрані в процесі досудового розслідування.

За результатами досліджених та оцінених документів, які долучені до клопотання та наданих у судовому засіданні, слідчий суддя приходить до висновку, що на даний час наявна обґрунтована підозра у вчиненні ОСОБА_5 кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 212, ч.2 ст. 366 КК України. У судовому засіданні також встановлено, що на даний час наявні певні ризики, передбачені ст.177 КПК України, про які вказано у клопотанні та доведені прокурором, зокрема ризик того, що підозрюваний може переховатися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків. Беззаперечних даних, які б виключали вказані ризики, слідчим суддею на даний час не встановлено.

Також судом враховано, що санкція ч. 3 ст. 212 КК України передбачає «штраф від п`ятнадцяти тисяч до двадцяти п`яти тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років з конфіскацією майна», а санкція ч. 2 ст. 366 КК України передбачає «позбавлення волі на строк від двох до п`яти років з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років, зі штрафом від двохсот п`ятдесяти до семисот п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян».

Згідно із ч. 4 та 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього. Розмір застави визначається у таких межах: 1) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні нетяжкого злочину, - від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 2) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; 3) щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави буде достатнім стимулюючим засобом, щоб відбити в особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини в кримінальному провадженні. Розмір застави повинен визначатися виходячи з особи обвинуваченого, його майнового стану і його відносин з особами, які надають забезпечення, іншими словами, враховувати той факт, чи буде втрата забезпечення чи дії проти поручителів у випадку неявки обвинуваченого в суд достатнім стримуючим фактором для обвинуваченого, щоб не здійснити втечу.

Як зазначив Європейський суд з прав людини у рішенні "Istomina v. Ukraine" від 13.01.2022 (заява № 23312/15), «гарантія, передбачена пунктом 3 статті 5 Конвенції, покликана забезпечити не відшкодування будь-якої шкоди, завданої внаслідок підозрюваного злочину, а лише присутність обвинуваченого на судовому засіданні. Таким чином, розмір застави має встановлюватися головним чином з огляду на обвинуваченого, його майно та його чи її відносини з особами, які мають надати особисту поруку, іншими словами, на ступінь впевненості щодо можливої перспективи того, що втрата застави або позов проти гарантів у разі неявки підсудного в судове засідання буде діяти як достатній стримуючий фактор, щоб запобігти бажанню втекти з його або її боку… Оскільки йдеться про основне право на свободу, гарантоване статтею 5, органи влади повинні надзвичайно обережно встановити відповідний розмір застави, і вирішити, чи є необхідним продовження тримання під вартою. Серйозність звинувачень проти обвинуваченого не може бути вирішальним фактором, що виправдовує суму застави» (§25 рішення). Слід зазначити, що у вказаному рішенні суд дійшов висновку, що сума шкоди у справі може бути одним із факторів, що виправдовує вищу суму застави, але лише у поєднанні з іншими критеріями - серйозністю вчиненого злочину, ризику втечі та ін.

При цьому, суд враховує дохід підозрюваного (з Довідки про доходи від 26.04.2024 вбачається, що ОСОБА_5 з 01.01.2024 по 26.04.2024 отримав 78 181,13 грн.), наявність на утриманні малолітньої дитини та матері пенсійного віку та вважає, що внесення ОСОБА_5 застави в сумі 18 525 504 грн. є непомірною сумою та спричинить надмірний тягар останньому.

Положеннями процесуального закону обумовлено можливість призначення застави у розмірі, який перевищує 80 чи 300 прожиткових мінімумів для працездатних осіб за наявності виключності випадку, за умови, якщо слідчий суддя встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків.

Разом з тим, на переконання слідчого судді, прокурор не довів у чому полягає виключність випадку, яка б дала слідчому судді підстави застосувати заставу у розмірі більшому, ніж граничний розмір, передбачений п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК.

За умовами ст. 182 КПК України розмір застави визначається у межах щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З урахуванням характеру та обставин кримінального правопорушення, майнового стану та зв`язків підозрюваного, слідчий суддя вважає, що достатнім для гарантування виконання підозрюваним, покладених на нього обов`язків буде розмір застави у розмірі 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі 151 400 ,00 грн..

Такий розмір застави, хоча не відповідає сумі, яка зазначена у висновку економічної експертизи, проте є помірним і достатнім для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного.

Враховуючи конкретні обставини кримінального провадження та дані про особу ОСОБА_5 тяжкість кримінальних правопорушень, у вчинені яких підозрюється останній, ймовірність настання ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, слідчий суддя приходить до висновку, що для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного, слід застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді застави - 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі 151 400 ,00 грн.

Що стосується обов`язків передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, слідчий суддя вважає за необхідне зазначити наступне.

Як встановлено у судовому засіданні, ОСОБА_5 зареєстрований у Черкаській області, проживає у м. Києві, ТОВ "Євробудкомплект", директором якого є підозрюваний, зареєстровано у м. Запоріжжя, однак детективом в обов`язку не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду не конкретизовано з якого саме міста необхідно заборонити відлучатися підозрюваному, а тому підстави для задоволення клопотання в цій частині відсутні.

Крім того, відповідно до ч.1 ст.195 КПК України, застосування електронних засобів контролю полягає у закріпленні на тілі підозрюваного, обвинуваченого пристрою, який дає змогу відслідковувати та фіксувати його місцезнаходження. Такий пристрій має бути захищений від самостійного знімання, пошкодження або іншого втручання в його роботу з метою ухилення від контролю та сигналізувати про спроби особи здійснити такі дії.

Електронні засоби контролю застосовуються в порядку, встановленому Міністерством внутрішніх справ України. Не допускається застосування електронних засобів контролю, які суттєво порушують нормальний уклад життя особи, спричиняють значні незручності у їх носінні або можуть становити небезпеку для життя та здоров`я особи, яка їх використовує. ( ч.3,4 ст195 КПК України).

Таким чином, що стосується покладення на підозрюваного обов`язку носити електронний засіб контролю, то в цій частині клопотання також не підлягає задоволенню, оскільки на даному етапі досудового розслідування слідчому судді не надано належних та допустимих доказів того, що ОСОБА_5 намагався покинути територію України або ж без поважної причини не з`являвся до органу досудового розслідування.

Запобігти ризику переховування від органу досудового розслідування та суду можливо і шляхом покладення таких обов`язків як: прибувати за кожною вимогою до суду, слідчого судді, прокурора та слідчого; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Існування таких виключних обставин, які б свідчили про необхідність покладення на підозрюваного обов`язку носити електронний засіб контролю, слідчим суддею не встановлено.

З урахуванням наведеного, клопотання підлягає частковому задоволенню.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 132, 154-156, 182, 194, 309 КПК України, слідчий суддя -

У Х В А Л И В:

Клопотання - задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 50 (пятдесят) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 151 400 (сто п`ятдесят одна тисяча чотириста) грн., яка може бути внесена як самим підозрюваним, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок для внесення застави (код ЄДРПОУ - 26268059, МФО 820172, банк-одержувач - Державна казначейська служба України м. Київ , розрахунковий рахунок UA1012089. Призначення платежу: застава за (П.І.П.) згідно ухвали Шевченківського районного суду м. Києва від (дата) по справі №.., внесені (П.І.П. особи, що вносить заставу).

Визначений розмір застави підозрюваний який не тримається під вартою, не пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави зобов`язаний внести кошти на відповідний рахунок або забезпечити їх внесення заставодавцем та надати оригінал документу, що це підтверджує, з відміткою банку прокурору. Зазначені дії можуть бути здійсненні пізніше п`яти днів з дня обрання запобіжного заходу у вигляді застави, якщо на момент їх здійснення не буде прийнято рішення про зміну запобіжного заходу.

Роз`яснити підозрюваному та заставодавцю, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави.

Покласти на строк дії ухвали на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до суду, слідчого судді, прокурора та слідчого;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

В іншій частині клопотання залишити без задоволення.

Попередити підозрюваного ОСОБА_5 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі, визначеному Кримінальним процесуальним кодексом України.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора Офісу Генерального прокурора ОСОБА_9 .

Строк дії ухвали в частині покладання на підозрюваного обов`язків - до 25 червня 2024 року.

На ухвалу слідчого судді до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваним, його захисником може бути подана апеляційна скарга протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1