Провадження №: 1-кп/336/153/2024
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 квітня 2024 року м. Запоріжжя

Шевченківський районний суд м. Запоріжжя у складі головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

обвинуваченої ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Запорізької обласної прокуратури ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, яка мешкає за адресою: АДРЕСА_1 ,

обвинуваченої у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 149 КК України,

ВСТАНОВИВ:

31.03.2021 ОСОБА_5 пред`явлено обвинувачення у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 149 КК України, та з того дня кримінальне провадження перебуває на розгляді Шевченківського районного суду міста Запоріжжя.

Під час досудового розслідування ухвалою слідчого судді Оржонікідзевського районного суду від 04.12.2020 стосовно ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

В подальшому, ухвалою слідчого судді Оржонікідзевського районного суду від 28.01.2021 стосовно обвинуваченої був застосований запобіжний захід у вигляді домашнього арешту за адресою: АДРЕСА_2 , який ухвалою слідчого судді того ж суду від 26.03.2021 був продовжений до 03.04.2021 року.

В ході судового розгляду запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту був змінений на домашній арешт у певний період доби.

23.05.2022 обвинувачена перетнула державний кордону України в напрямку виїзд, пункт пропуску «Грушів» (Республіка Польща).

Ухвалами Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 28.07.2022 було задоволено відповідні клопотання прокурора та ОСОБА_5 оголошено у міжнародний розшук, обрано обвинуваченій запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

06.12.2023 ОСОБА_5 було затримано на території Республіки Польща та розпочато процедуру екстрадиції.

05.04.2024 обвинувачену у міжнародному пункті пропуску для автомобільного сполучення «Шегині-Медика» Львівської області передано до правоохоронним органам України та поміщено до ДУ «Чортківська установа виконання покарань № 26».

08.04.2024 до суду надійшло клопотання прокурора про обрання обвинуваченій запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Відповідно до ч. 6 ст. 193 КПК України «…після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу».

Суддя перебував у нарадчій кімнаті у кримінальному провадженні № 336/3872/23 з 11-30 год. 04.04.2024 по 12-00 год. 12.04.2024.

Після виходу з нарадчої кімнати суд негайно приступив до вирішення питання щодо застосування запобіжного заходу відносно обвинуваченої ОСОБА_5 .

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, вказуючи на беззаперечність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, та недостатність більш м`яких запобіжних заходів.

Сторона захисту заперечувала проти задоволення клопотання прокурора, пояснюючи дії обвинуваченої тим, що вона хвилювалася за своє життя, а тому залишила територію країни. Вважала домашній арешт достатнім запобіжним заходом.

Обвинувачена також повідомила, що після спливу строку дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, вважала себе вільною від виконання процесуальних обов`язків. У Польщі працевлаштувалася, щоб заробити кошти на повернення в Україну.

Заслухавши учасників судового засідання, суд доходить таких висновків.

Відповідно до положень ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

За наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та надсилається уповноваженій службовій особі до місця ув`язнення.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, переліченим у вказаній статті.

В силу ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК.

Пунктом 5 ч. 2 ст. 183 КПК України визначено, що запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

З огляду на стадію кримінального провадження, суд не може давати власну оцінку обґрунтованості підозри чи вагомості доказів, а тому, оцінюючи клопотання прокурора, бере лише до уваги той факт, що в передбаченому законом порядку судом, встановленим законом (слідчим суддею на стадії досудового розслідування) були зроблені відповідні висновки щодо наявності обґрунтованої підозри та вагомості доказів, достатніх для обрання запобіжного заходу, оскільки такі категорії, на відміну від ризиків, є незмінними протягом всього строку розгляду кримінального провадження.

Щодо наявності ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, суд виходить з такого.

ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, передбаченого ч. 3 ст. 149 КК України, передача людини, вчинена з метою експлуатації, вчинена щодо малолітнього, за який, у разі визнання ОСОБА_5 винуватою у вчиненні злочину, їй загрожує покарання до п`ятнадцяті років з можливою конфіскацією майна.

Відповідно до положень ст.ст. 318, 323 Кримінального процесуального кодексу України (надалі КПК України) участь обвинуваченого в судовому засіданні є обов`язковою, якщо обвинувачений не прибув за викликом у судове засідання, суд відкладає судовий розгляд, призначає дату нового засідання і вживає заходів до забезпечення його прибуття до суду.

Частина 7 ст. 42 КПК України зобов`язує обвинуваченого прибувати за викликом до суду, а в разі неможливості прибути за викликом у призначений строк - заздалегідь повідомити про це.

Однак, ОСОБА_5 , будучі обізнаною щодо здійснення судового розгляду кримінального провадження відносно неї, свідомо переховувалася від суду, покинувши територію України.

Обвинувачена мала зв`язок із своїм захисником адвокатом ОСОБА_6 , яка в судовому засіданні 28.07.2022 передала суду письмові пояснення ОСОБА_5 про те, що вона втратила роботу в Україні та виїхала як біженець до Польщі, має намір повернутися до України, як тільки заробить достатньо коштів для оплати витрат на дорогу.

Однак будь-яких дій з дати останнього судового засідання та до затримання у грудні 2023 року (півтора року!) обвинувачена для повернення на територію України не вчинила, інших відомостей про себе суду не надавала, що свідчить про свідоме ухилення від суду.

Факт проживання та працевлаштування обвинуваченої за кордоном протягом тривалого часу свідчить, що вона не має достатньо міцних соціальних зв`язків в Україні, які б її утримали від повторного залишення території країни.

Враховуючи наведені обставини у їх сукупності суд вважає, що єдиним достатнім запобіжний заходом для забезпечення належної процесуальної поведінки та запобігання ризику переховування від суду є запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, або ж застави як альтернативного запобіжного заходу, що передбачено ч. 3 ст. 183 КПК України.

Відповідно до п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, встановлюється розмір застави від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Визначаючи розмір застави, суд виходить з вимог ст.ст. 178, 182 КПК України, зіставивши існуючі ризики, характер та суспільну небезпеку кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується ОСОБА_5 . Враховуючи матеріальний стан обвинуваченої, суд обмежується мінімальним розміром застави, що визначений п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України.

З урахуванням ст. 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2024 рік» щодо розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який з 01.01.2024 становить 3028 грн., розмір застави складає 242 240 гривень.

На підставі ч. 3 ст. 183, ч. 5 ст. 194 КПК України суд, у разі внесення застави, покладає на обвинуваченого обов`язки, зазначені в резолютивній частині ухвали, необхідність яких випливає із клопотання прокурора.

Відповідно до ч. 3 ст. 182 КПК України при застосуванні запобіжного заходу у вигляді застави підозрюваному, обвинуваченому роз`яснюються його обов`язки і наслідки їх невиконання, а заставодавцю у вчиненні якого кримінального правопорушення підозрюється чи обвинувачується особа, передбачене законом покарання за його вчинення, обов`язки із забезпечення належної поведінки підозрюваного, обвинуваченого та його явки за викликом, а також наслідки невиконання цих обов`язків.

Як визначають ч.ч. 8-10 ст. 182 КПК України, у разі, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, без поважних причин, не повідомив про причину своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується в порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.

Згідно з абз. 2 ч. 3 ст. 182 КПК України у разі внесення застави згідно з ухвалою слідчого судді, суду щодо особи, стосовно якої раніше було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, передбачені цією частиною роз`яснення здійснюються уповноваженою службовою особою місця ув`язнення.

Керуючись наведеним, ст.ст. 177, 182, 183, 193, 331, 372 КПК України, суд

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора задовольнити частково.

Обрати обвинуваченій ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.

Визначити одночасно щодо обвинуваченої альтернативний запобіжний захід у вигляді застави.

Обвинувачена або будь-яка особа мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 242 240 (двісті сорок дві тисячі двісті сорок) гривень, на депозитний рахунок Територіального управління Державної судової адміністрації в Запорізькій області: Отримувач коштів: ТУ ДСА України в Запорізькій області; Рахунок отримувача: UA0001205, Банк отримувача: Державна казначейська служба України, м. Київ; Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 26316700; Код банку отримувача (МФО): 820172, призначення платежу застава за обвинувачену ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , кримінальне провадження №0000408 від 23.11.2020.

Після внесення застави і звільнення з-під варти покласти на обвинуваченого обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, на строк два місяці, а саме:

- прибувати за кожною вимогу до суду;

- не відлучатися з міста Запоріжжя без дозволу суду;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, а також документи, що підтверджують легальність проживання у Республіці Польща (дозвіл на тимчасове та/або постійне проживання тощо).

Уповноваженій службовій особі місця ув`язнення після внесення застави, перевірки документа, що підтверджує її внесення негайно здійснити розпорядження про звільнення ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з-під варти, роз`яснивши обвинуваченому чи іншому заставодавцю обов`язки, що покладаються у зв`язку з застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави та наслідки його невиконання, як передбачено абз. 2 ч. 3 ст. 182 КПК України.

Копію ухвали надіслати начальнику ДУ «Чортківська установа виконання покарань № 26» для виконання.

Встановити строк дії даної ухвали в частині обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до 10 червня 2024 року включно.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Запорізького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Суддя ОСОБА_1