Справа №760/5134/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 березня 2024 року м. Київ

Слідчий суддя Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_1 за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції в залі Солом`янського районного суду м. Києва клопотання підозрюваного ОСОБА_5 про зміну запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на домашній арешт, подане в рамках кримінального провадження, відомості про яке внесені 09.02.2023 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000027 у відношенні:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Одеса, громадянина України, з повною середньою освітою, не одруженого, не працюючого, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше неодноразово судимий, останній раз:

- 25.07.2022 Солом`янським райсудом м. Києва за ч. 2 ст. 185 КК України до 1 року 6 місяців позбавлення волі,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва, в порядку ст. 201 КПК України, надійшло клопотання підозрюваного ОСОБА_5 про зміну запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, оскільки має загальні хронічні захворювання, а саме туберкульоз закритого типу та епілепсію.

У судовому засіданні ОСОБА_5 та його захисник підтримали клопотання та просили змінити обраний відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на цілодобовий домашній арешт.

Прокурор в судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання та пояснив що ризики, встановлені судом при вирішенні питання про застосування відносно ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не змінилися та продовжують існувати.

Заслухавши доводи захисника, підозрюваного та прокурора, дослідивши матеріали додані до клопотання та матеріали досудового розслідування, якими сторони обґрунтовують свої вимоги, слідчий суддя дійшов наступного.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 201 КПК України підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

Метою застосування запобіжних заходів відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганню спробам:1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3)незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому він підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до ч. 1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

У силу ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, слідчий суддя зобов`язаний, крім передбачених ст.177 КПК України ризиків, оцінити у сукупності інші обставини, у тому числі вагомість наявних доказів вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує особі у разі визнання підозрюваного винуватим у інкримінованому правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного; міцність соціальних зв`язків та низку інших факторів, які мають суттєве значення для застосування певного запобіжного заходу.

Вищевикладене, а також тлумачення норм ст.ст. 177, 194 КПК у їх системному зв`язку з положеннями Глави 4 КПК приводить слідчого суддю до висновку, що під час вирішення питання щодо зміни запобіжного заходу оцінка зібраних доказів має спрямовуватися не на досягнення твердого переконання у винуватості особи у вчиненні інкримінованого правопорушення, а має на меті встановити, чи є підозра обґрунтованою.

Відповідно до ч.4 ст. 200 КПК України слідчий суддя, суд зобов`язаний розглянути клопотання підозрюваного, обвинуваченого протягом трьох днів з дня його одержання згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Поряд з цим, частиною 5 ст. 201 КПК України конкретизовано, що слідчий суддя, суд має право залишити без розгляду клопотання про зміну запобіжного заходу, подане раніше тридцяти днів з дня постановлення попередньої ухвали про застосування, зміну або відмову у зміні запобіжного заходу, якщо у ньому не зазначені нові обставини, які не розглядалися слідчим суддею, судом.

В судовому засіданні встановлено, що подане клопотання відповідає вимогам ст. 201 КПК України, подано раніше ніж тридцять днів з дня постановлення попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, однак у ньому зазначені нові обставини, які не розглядалися слідчим суддею, з огляду на викладене вказане клопотання відповідає вимогам ст. 201 КПК України.

Як встановлено у судовому засіданні у провадженні слідчого відділення відділу поліції на станціях залізничного транспорту ГУНП в м.Києві перебуває кримінальне провадження, відомості про яке внесені 09.02.2023 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000027 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

10.02.2024, відповідно до вимог ст. ст. 276-278 КПК України ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопоуршення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

10.02.2024 ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва у справі 760/3343/24 (провадження 1-кс/760/2116/24) до підозрюваного ОСОБА_5 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк до 08.04.2024 включно із визначенням розміру застави у сумі 70 000 гривень.

Відповідно до ч.2 ст.177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Оцінюючи клопотання підозрюваного, суд приймає лише до уваги той факт, що в передбаченому законом порядку, судом, встановленим законом, надані відповідні висновки - наявність обґрунтованої підозри та вагомість доказів саме для застосування запобіжного заходу, оскільки такі категорії, на відміну від ризиків, є незмінними протягом всього строку розгляду кримінального провадження.

При цьому слідчий суддя враховує, що на даній стадії кримінального провадження та слідчим суддею не вирішуються питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті. Судом лише вирішується питання про обґрунтованість підозри та наявність ризиків для обрання відповідного запобіжного заходу, з огляду на викладене слідчий суддя не оцінює докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, а тому докази, які є достатніми для висновку про наявність обґрунтованої підозри, не обов`язково мають бути настільки ж переконливими та повними, як докази на стадії висунення особі обвинувачення у вчиненні злочину або на стадії судового розгляду такого обвинувачення.

Таким чином, слідчий суддя вважає, що в судовому засіданні слідчим надано достатньо доказів щодо обґрунтованості підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, а саме відкритого викрадення чужого майна (грабіж), вчинений повторно в умовах воєнного стану.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 178 КПК України слідчий суддя пересвідчився у тяжкості покарання, що загрожує ОСОБА_5 у разі визнання його винним у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, оскільки санкція ч. 4 ст. 186 КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від семи до десяти років.

Відповідно до вимог п.3 ч.1 ст.178 КПК України слідчий суддя зауважує, що підозрювани має середній вік, відповідно до змісту клопотання має хронічні захворювання - туберкульоз закритого типу та епілепсію.

Відповідно до вимог п. 4 ч.1 ст.178 КПК України слідчий суддя встановив, що підозрюваний не має міцних соціальних зв`язків, а саме має постійне місце проживання на території України, не одружений, не має на утриманні неповнолітніх дітей.

Встановлюючи обставини, передбачені п. 5 ч. 1 ст. 178 КПК України слідчий суддя визначив, що підозрюваний має неповну середню освіту, не працевлаштований.

Щодо репутації підозрюваної відповідно до вимог п. 6 ч.1 ст.178 КПК України слідчий суддя зазначає, що даних про негативної репутацію підозрюваного в ході судового розгляду клопотання слідчому судді не надано.

Щодо майнового стану підозрюваного, в дотримання вимог п. 7 ч. 1 ст. 178 КПК України, слідчий суддя відзначає, що відомостей про матеріальний стан підозрюваного в ході судового розгляду клопотання слідчому судді не надано.

На виконання вимог п. 8, 9, 10 ч.1 ст. 178 КПК України в ході розгляду клопотання встановлено, що підозрюваний неодноразово судимий за вчинення злочинів проти власності, останній раз 25.07.2022 Солом`янським районного суду м. Києва за ч. 2 ст. 185 КК України до 1 року 6 місяців позбавлення волі. Даних про застосування до підозрюваного інших запобіжних заходів не надано, як і відомостей про повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення.

Відповідно до вимог, визначених п. 11 ч. 1 ст.178 КПК України, слідчим суддею встановлено, що розмір майнової шкоди у даному кримінальному провадженні становить 2300 гривень.

На виконання вимог п. 12 ч. 1 ст. 178 КПК України, слідчий суддя зазначає, що наявний ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризику летальності, що створює підозрюваний.

Вирішуючи питання наявності достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а також недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, суд виходить з такого.

За змістом ухвали слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_6 у справі 760/3343/24 (провадження 1-кс/760/2116/24) слідчим суддею встановлено існування ризиків, передбачених п. п. 1, 5 ч.1 ст. 177 КПК України, зокрема можливості підозрюваного ОСОБА_5 переховуватись від органів досудового розслідування та вчинити інше кримінальне правопорушення.

Так, про наявність ризику переховуватись від органів досудового розслідування, визначеного до п.1 ч. 1 ст.177 КПК України, свідчить тяжкість покарання, що загрожує підозрюваній у разі визнання її винною у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України, який відповідно до ст. 12 КК України, відноситься до категорії особливо тяжкого злочину та за який передбачена відповідальність у виді позбавлення волі на строк від дев`яти до дванадцяти років з конфіскацією майна, характер та зухвалість інкримінованого злочину, який вчинено в умовах воєнного.

У рішенні по справі «W проти Швейцарії» від 26.01.1993 Європейський суд з прав людини вказав, що врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилитись від слідства.

Наявність ризику вчиняти інші кримінальні правопорушення, визначеного п. 5 ч. 1 ст.177 КПК України свідчий той факт, що ОСОБА_5 , будучі неодноразово засудженим за вчинення злочинів проти власності, останній раз 25.07.2022 за вироком Солом`янського районного суду м. Києва за ч. 2 ст. 185 КК України до 1 року 6 місяців позбавлення волі, на шлях виправлення не став та знову підозрюється у вчиненні інкримінованого йому органом досудового розслідування кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, не працевлаштований та не має джерела прибутку.

Вказані ризики не зменшились та продовжують існувати.

Щодо стану здоров`я підозрюваного ОСОБА_7 слідчий суддя зауважує що, відповідно до ЗУ «Про попереднє ув`язнення» (Відомості Верховної Ради України (ВВР), 1993, № 35, ст.360 зі змінами та доповненнями) передбачено медичне обслуговування осіб, взятих під варту. Разом із тим, визначені у клопотання підозрюваного обставини, зокрема наявність хронічних захворювань, таких як туберкульоз закритого типу та епілепсія не підтверджуються об`єктивними доказами. Слідчому судді не надано відповідних матеріалів, які б підтверджували, що підозрюваний ОСОБА_7 має відповідні хронічні захворювання та, за наявності встановленого діагнозу, не може утримуватись в умовах ІТТ.

На підставі досліджених матеріалів, оцінивши в сукупності всі обставини, зазначені у ч. 1 ст. 178 КПК України, суд, враховує вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним ОСОБА_7 кримінального правопорушення, які, встановлені 10.02.2024 судом, визначеним законом при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у виді триманні під вартою, тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим в інкримінованому йому кримінальному правопорушенні, особу підозрюваного, його вік, стан здоров`я, а також те, що він раніше неодноразово судимий, не одружений та не має на утриманні неповнолітніх дітей, враховуючи доводи сторони захисту та сторони обвинувачення, слідчий суддя вважає, що у даному випадку ці доводи не перевищують суспільного інтересу у справі, який полягає у повному та неупередженому досудовому розслідуванні особливо тяжкого злочину проти основ національної безпеки та нетяжкого злочину проти інших особистих прав і свобод людини і громадянина, вчинених в умовах воєнного стану у встановлені законом строки, а також забезпечення запобіганню встановлених процесуальних ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України.

При вирішенні клопотання підозрюваного про зміну запобіжного заходу, суд виходить з інтересів стабільного надійного існування та життєдіяльності нації, збереження її фізичного і морального здоров`я та необхідності уникнення ризиків, визначених ст. 177 КПК України, а тому, оцінюючи в сукупності всі обставини, відповідно до ч. 1 ст. 178 КПК України, суд вважає, що застосування до підозрюваного іншого забіжного заходу на даній стадії процесу не забезпечить його належної процесуальної поведінки, у зв`язку з чим вважає недоцільним застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу, оскільки більш м`який запобіжний захід не може бути достатнім для запобігання встановленим ризикам та забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

Керуючись ст.ст.110,131,132,176-178, 183,186,193,194,196,197,369-372 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотанні - відмовити.

На ухвалу може бути подана апеляція безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1