Справа № 703/1990/24

УХВАЛА

01 травня 2024 року м. Сміла
встановила:
Клопотання обґрунтовує тим, що сектором дізнання відділу поліції №2 Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області проводиться досудове розслідування по матеріалам кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 28.04.2024, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України - як використання завідомо підробленого документа.
У ході досудового розслідування встановлено, що 27.04.2024 о 14 год. 32 хв. по лінії 102 до відділу поліції № 2 Черкаського районного управління поліції Головного управління національної поліції в Черкаської області надійшло повідомлення від поліцейського СРПП ВП № 2 ЧРУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_5 , про те що 27.04.2024 у ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_2 під час перевірки повістки № 4048, виданої на його ім`я, було виявлено ознаки її підробки.
У ході огляду місця події від 27.04.2024, в період часу з 15 год. 55 хв. по 16 год. 30 хв., дізнавачем сектору дізнання ВП №2 ЧРУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_6 , в приміщенні актової зали, що знаходиться в будівлі ІНФОРМАЦІЯ_1 , що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 було вилучено повістку № 4048 на ім`я ОСОБА_4 , який проживає АДРЕСА_2 , та поміщено до паперового конверту з написом «Національна поліція України Слідче управління».
Під час проведення досудового розслідування опитаний ОСОБА_4 повідомив, що в лютому місяці 2024 року знайшов бланк повістки виданої ІНФОРМАЦІЯ_3 в адміністративних межах АДРЕСА_1 , точного місцезнаходження вказати не може. Після чого використав мережу інтернет та знайшовши там зразок заповнення повістки, оскільки бланк, який він знайшов був не заповнений, вказав номер повістки та свої персональні дані. На зворотньому боці повістки міститься штамп в якому вказав дату та відповідну частину статті по якій має право на відтермінування від призову до мобілізації терміном до 18.06.2024.
27.04.2024 близько 14 год. 32 хв., ОСОБА_4 надав поліцейському СРПП ВП № 2 ЧРУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_5 повістку №4048, після чого ОСОБА_4 було доставлено до ІНФОРМАЦІЯ_1 для перевірки вказаного документа, в ході чого виявлено ознаки його підробки.
З матеріалів провадження, зокрема з протоколу огляду місця події від 27 квітня 2024 року вбачається, що повістка №4048, на яку необхідно накласти арешт, як на тимчасово вилучене майно, могла зберегти на собі сліди правопорушення, тобто відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК, а тому її було вилучено.
Виходячи з наведеного та приймаючи до уваги, що повістка №4048 являється предметом вчинення даного кримінального правопорушення, може бути набутим в результаті вчинення кримінального правопорушення та могло зберегти на собі сліди його вчинення, а тому з метою забезпечення збереження речових доказів, необхідно забезпечити кримінальне провадження шляхом накладення арешту на вилучене майно.
Прокурор у судове засідання не з`явилась, однак звернулась до слідчого судді з заявою, в якій клопотання підтримала та просила його задовольнити.
Особа, яка є власником майна зазначеного у клопотанні слідчого, у судове засідання не з`явилася.
Враховуючи вищевикладене та приймаючи до уваги строки розгляду даного клопотання, передбачені ч.1 ст.172 КПК України, слідчий суддя вважає за можливе судовий розгляд клопотання провести без участі прокурора та осіб, у користуванні яких перебуває зазначене у клопотанні майно.
У відповідності до ч.4 ст.107 КПК України, розгляд клопотання здійснюється без фіксування за допомогою технічних засобів.
Слідчий суддя, врахувавши позицію прокурора, яка викладена в заяві про розгляд клопотання без участі, дослідивши матеріали клопотання, приходить до наступного висновку.
Відповідно до ч.1 ст.171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.
Відповідно до диспозиції ч. 4 ст. 358 КК України кримінальна відповідальність за даною статтею настає у разі використання завідомо підробленого документа.
Відповідно до ч.1 ст.237 КПК України, з метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення, слідчий, прокурор проводять огляд місцевості, приміщення, речей та документів.
Згідно ч.7 ст.237 КПК України, при огляді слідчий, прокурор або за їх дорученням залучений спеціаліст має право, зокрема, оглядати і вилучати речі і документи, які мають значення для кримінального провадження.
У ході огляду місця події від 27.04.2024, в період часу з 15 год. 55 хв. по 16 год. 30 хв., дізнавачем сектору дізнання ВП №2 ЧРУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_6 , в приміщенні актової зали, що знаходиться в будівлі ІНФОРМАЦІЯ_1 , що розташоване за адресою: АДРЕСА_1 у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 було вилучено повістку № 4048 на ім`я ОСОБА_4 , який проживає АДРЕСА_2 , та поміщено до паперового конверту з написом «Національна поліція України Слідче управління».
Під час проведення досудового розслідування опитаний ОСОБА_4 повідомив, що в лютому місяці 2024 року знайшов бланк повістки виданої ІНФОРМАЦІЯ_3 в адміністративних межах АДРЕСА_1 , точного місцезнаходження вказати не може. Після чого використав мережу інтернет та знайшовши там зразок заповнення повістки, оскільки бланк, який він знайшов був не заповнений, вказав номер повістки та свої персональні дані. На зворотньому боці повістки міститься штамп в якому вказав дату та відповідну частину статті по якій має право на відтермінування від призову до мобілізації терміном до 18.06.2024.
Відповідно до ч.7 ст.237 КПК України, вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.
Відповідно до ч.1 ст.167 КПК України, тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або про його повернення.
Згідно п.1 ч.2 ст.167 КПК України, тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди.
Відповідно до п.7 ч.2 ст.131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.
Згідно ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Згідно п.1 ч.2 ст.170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно до п.1 ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінальних протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Під час судового розгляду слідчим суддею, шляхом дослідження доказів, доданих до клопотання, встановлена сукупність підстав вважати, що вилучене в ході огляду місця події майноявляється предметом вчинення даного кримінального правопорушення, може бути набутим в результаті вчинення кримінального правопорушення та могло зберегти на собі сліди його вчинення, та з метою збереження речових доказів.
При вирішенні клопотання слідчий суддя, враховує, що повернення вищевказаного майна особі, у володінні та користуванні якої воно знаходиться, може призвести до його приховування, знищення чи пошкодження, а також унеможливить збереження незмінності слідів кримінального правопорушення, які на ньому могли залишитися.
Таким чином, слідчий суддя вважає, що прокурором доведено необхідність застосування заходу забезпечення кримінального провадження у виді накладення арешту на вищезазначене майно.
При цьому, матеріали клопотання не містять доказів, що арешт вказаного майна призведе до негативних наслідків.
Керуючись ст. ст. 98, 113, 116, 117, 170-173, 236, 370, 372, 376 КПК України, -
постановила:
Клопотання прокурора задовольнити.
Ухвала підлягає до негайного виконання після її проголошення, однак, може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів шляхом подачі апеляційної скарги.

Особи, які не були присутні у судовому засіданні під час проголошення ухвали, можуть подати апеляційну скаргу протягом п`яти днів з дня її отримання.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строків на її оскарження, в разі оскарження, після розгляду справи апеляційним судом, якщо її не буде скасовано.

Слідчий суддя ОСОБА_1