Справа № 645/875/24
Провадження № 1-кс/645/373/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 лютого 2024 року м. Харків

Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання слідчого СВ ВП №2 ХРУП №2 ГУ НП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Немишлянської окружної прокуратури ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000207 від 08.02.2024 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

в с т а н о в и в:

23 лютого 2024 року до суду надійшло клопотання слідчого СВ ВП №2 ХРУП №2 ГУ НП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Немишлянської окружної прокуратури ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000207 від 08.02.2024 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, добровільно виданого ОСОБА_5 22.02.2024, а саме: ТВ-тумбу сірого кольору, з коричневими боковинами, розмірами (123 см висота, 51 см ширина, 51 см довжина), з 5 висувними полицями, що належить потерпілому ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який мешкає за адресою: АДРЕСА_1 . Слідчий просив вказане майно, передати на відповідальне зберігання потерпілому ОСОБА_6 .

В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що 08.02.2024 до ЧЧ ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області надійшов рапорт інспектора СП ОСОБА_7 про те, що з заявою звернувся ОСОБА_6 1986 р.н., згідно якої невстановлена особа шляхом вільного доступу скоїла крадіжку його особистого майна за адресою: АДРЕСА_1 , чим спричинила останньому матеріальну шкоду. (ІТС ІПНП № 1699 від 08.02.2024 року).

Відомості про кримінальне правопорушення були внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000207 від 08.02.2024, року, за ознаками складу кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст.185 КК України. В ході проведених досудового слідства, був допитаний в якості потерпілого гр. ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_1 , мешкає: АДРЕСА_1 .

Під час проведення допиту ОСОБА_6 пояснив, що за вищевказаною адресою мешкає разом зі своїм батьком ОСОБА_9 ІНФОРМАЦІЯ_2 та племінником ОСОБА_10 ІНФОРМАЦІЯ_3 . Племінник ОСОБА_11 є сином його рідної сестри, сестра у зв`язку з військовою агресією рф поїхала мешкати до Німеччини, а ОСОБА_11 залишився мешкати з ним. ОСОБА_12 на протязі тривалого часу вживає спиртні та наркотичні речовини, ніде не працює, іноді працює тимчасово, але ніде особливо не затримується.

Так приблизно з листопада 2023 року по лютий 2024 року ОСОБА_12 почав з квартири виносити майно, яке було придбано заявником та йому належить. Коли я приходжу з роботи бачу відсутність того чи іншого майна. На запитання ОСОБА_6 куди він все продає, ОСОБА_12 відповів, що збуває майно до ломбардів.

Так в період часу з листопада 2023 року по 08.02.2024 року ОСОБА_12 викрав та продав наступні належні заявнику речі: DVD ТМ «Supra S-DP16 B», мікросистема ТМ «JVC» AV-2140 QE, електронний годинник АН-1500S, відео програвач ТМ «LG L417», шуруповерт акумуляторний «POWERTEC PT 3151», телевізор ТМ LG «32LG5010», 26 дюймів, барометр побутовий «БТК СН-8», HD медіаплеєр «I NeхT TV5Ultra», телевізор «Satelit 24H9100T», холодильник «Siemens» кремового кольору, пральна машина кутова шліф машинка, ТВ-тумба, чайні сервізи часів СРСР, колекція монет України, шкаф-купе для одягу .

22.02.2024 року ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_4 , мешкає: АДРЕСА_2 була добровільно видана ТВ-тумба, яку як він пояснив він придбав в листопаді 2023 року у чоловіка на ім`я ОСОБА_11 .

Зі вказаним свідком була проведена слідча дія пред`явлення особи для впізнання за фотознімками, де він впізнав ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_1 , як того самого чоловіка у якого він придбав ТВ-тумбу. Крім цього було проведено огляд предметів спільно з потерпілим ОСОБА_8 , який у виданій гр. ОСОБА_5 - ТВ-тумбі сірого кольору, з коричневими боковинами, яка була оглянута, розмірами (123 см висота, 51 см ширина, 51 см довжина), з 5 висувними полицями впізнав ту саму тумбу, за характерними ознаками, яка належить йому та яка була в нього викрадена в листопаді 2023 року.

Постановою слідчого від 22.02.2023- ТВ тумба сірого кольору, з коричневими боковинами, яка була оглянута, розмірами (123 см висота, 51 см ширина, 51 см довжина), з 5 висувними полицями визнана речовим доказом у кримінальному провадженні.

На теперішній час вказана ТВ-тумба, відповідно до ч. 1 ст. 167 КПК України є тимчасово вилученим майном до вирішення питання про його арешт.

Слідчий та прокурор у судове засідання не з`явились, надали заяви, якою підтримали клопотання в повному обсязі, просили суд його задовольнити та розглянути клопотання за їх відсутності.

Власник майна в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце слухання клопотання був повідомлений належним чином у встановленому законом порядку.

Згідно ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України слідчий суддя вважає за можливе розглянути клопотання за відсутністю прокурора та власника майна.

Клопотання про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду питання слідчим суддею від учасників процесуальної дії не надійшло, за ініціативою суду не здійснюється, що відповідає положенням ст. 107 КПК України.

Слідчий суддя, дослідивши додані до клопотання документи, якими прокурор обґрунтовує свою вимогу, матеріали справи за клопотанням про арешт майна, встановив наступне.

Згідно ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Судом встановлено, що в провадженні ВП №2 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області знаходяться матеріали кримінального провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000207 від 08.02.2024 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

З копії заяви ОСОБА_5 від 22.02.2024 року вбачається, що 22.02.2024 ОСОБА_5 добровільно видав працівникам поліції ТВ-тумбу сірого кольору, яка була ним придбана в листопаді 2023 року у чоловіка на ім`я ОСОБА_11 , з метою долучення його до матеріалів кримінального провадження в якості речового доказу.

Клопотання слідчого надійшло до канцелярії суду 23 лютого 2024 року. Таким чином, строки звернення до суду з клопотанням про арешт майна, передбачені ч. 5 ст. 171 КПК України, слідчим не порушені.

Постановою слідчого СВ ВП №2 Харківського РУП № 2 ГУНП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_3 від 22.02.2024 року вказане вилучене майно визнано речовими доказами у кримінальному провадженні №0000207 від 08.02.2024 р.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Частиною 1 ст. 170 КПК України передбачено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд, зокрема, повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

За ч. 11 ст. 170 КПК України заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).

Таким чином, доведено, що вказані у клопотанні речі, мають значення для забезпечення даного кримінального провадження, оскільки існують розумні підозри вважати, що це майно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, і не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню.

Крім того, одним з основоположних аспектів верховенства права є вимога юридичної визначеності, згідно якої у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів. Юридична визначеність вимагає поваги до принципу res judicata, тобто «остаточності» рішення суду у спірних правовідносинах.

В межах розгляду цього клопотання, слідчим суддею не встановлено допущення органами досудового розслідування істотних порушень прав людини і основоположних свобод, які б давали підстави для відмови у накладені арешту на вилучене майно під час огляду.

При цьому слідчий суддя звертає увагу на те, що власники або володільці майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково (ч. 1 ст. 174 КПК).

Крім того, слідчий суддя роз`яснює, що відповідно до ст. 174 КПК України, за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника чи володільця майна, якщо вони доведуть, що потреба у застосуванні цього заходу відпала, арешт майна може бути скасовано повністю або частково.

Керуючись ст.ст. 2, 7, 98, 132, 167, 170-173, 309, 372 КПК України,

п о с т а н о в и в:

Клопотання слідчого СВ ВП №2 ХРУП №2 ГУ НП в Харківській області капітана поліції ОСОБА_3 , погоджене з прокурором Немишлянської окружної прокуратури ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000207 від 08.02.2024 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України задовольнити.

Накласти арешт на речові докази, добровільно видані ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , а саме: ТВ-тумбу сірого кольору, з коричневими боковинами, розмірами (123 см висота, 51 см ширина, 51 см довжина), з 5 висувними полицями, що належить потерпілому ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , шляхом заборони розпорядження та відчуження до скасування арешту майна у встановлену КПК України порядку.

Майно, на яке накладено арешт, зберігати відповідно до порядку, визначеному постановою Кабінету Міністрів України №1104 від 19.11.2012 «Про затвердження порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження».

Після проведення необхідних слідчих дій речові докази передати на відповідальне зберігання потерпілому ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , попередивши останнього про кримінальну відповідальність за ст.388 КК України та пронеобхідність збереження арештованого майна.

Роз`яснити, що відповідно до положень ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали складений 23.02.2024 р.

Слідчий суддя ОСОБА_1