Справа № 712/2678/24
Провадження № 1-кс/712/1262/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 березня 2024 року слідчий суддя Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисників ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Черкаси, клопотання старшого слідчого СВ Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 , погодженого прокурором Черкаського відділу Черкаської оружної прокуратури ОСОБА_3 , подане під час проведення досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000173 про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Київ, українця, громадянина України, архієрея Української Православної Церкви, митрополита Черкаського та Канівського, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимого, підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 161 КК України,

ВСТАНОВИВ:

01 березня 2024 року до суду надійшло клопотання старшого слідчого СВ Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_4 , погодженого прокурором Черкаського відділу Черкаської оружної прокуратури ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Клопотання обґрунтовується тим, що Слідчим відділом Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000173 від 12.01.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 161 КК України.

За даними матеріалів досудового розслідування, в невстановлений досудовим розслідуванням дату та час, але не пізніше 08.01.2024, більш точного часу в ході досудового розслідування не встановлено, ОСОБА_5 (митрополит Феодосій), будучи митрополитом Черкаським та Канівським, перебуваючи в приміщенні будинку за адресою: АДРЕСА_3 , який переобладнаний під церкву, діючи умисно, розуміючи протиправність своїх діянь, під відеозапис всупереч Конституції України та Законів України в частині заборони проповідування ворожнечі, нетерпимості до віруючих інших релігійних організацій, здійснив умисні, публічні висловлювання спрямовані на розпалювання релігійної ворожнечі та ненависті, а також образу почуттів громадян у зв?язку з їхніми релігійними переконаннями, створивши при цьому відеозапис.

У подальшому, 08.01.2024 о 19 годин 59 хвилин, відеозапис із висловлюваннями ОСОБА_5 , викладено у відкритий ресурс - офіційну сторінку Черкаської єпархії УПЦ у соціальній мережі «Фейсбук» « ІНФОРМАЦІЯ_2 », під назвою « ІНФОРМАЦІЯ_3 », за посиланням ІНФОРМАЦІЯ_4 яке містить висловлювання спрямовані на розпалювання релігійної ворожнечі та ненависті, а також образу почуттів громадян у зв?язку з їхніми релігійними переконаннями.

Указані публічно розповсюджені висловлювання, згідно висновку експерта №63/24-23 від

08.02.2024 спрямовані на розпалювання національної та релігійної ворожнечі та ненависті, спрямовані на приниження національної честі та гідності, або образу почуттів громадян у зв`язку з їхніми релігійними переконаннями. Крім цього, у комунікативній діяльності особи (митрополита Феодосія), яка відтворюється на відеозаписах містяться ознаки маніпулятивних технологій по насаджуванню цільових установок у свідомості громадян шляхом поширення спеціально підібраної, недостовірної, неповної або упередженої інформації.

Таким чином, ОСОБА_5 підозрюється в умисних діях спрямованих на розпалювання релігійної ворожнечі та ненависті, а також образу почуттів громадян у зв?язку з їхніми релігійними переконаннями, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 161 КК України.

22.02.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 161 КК України, тобто у вчиненні злочину, за який передбачено покарання у вигляді штрафу від двохсот до п`ятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або обмеження волі на строк до п`яти років, або позбавлення волі на строк до трьох років, з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років або без такого.

Причетність ОСОБА_5 до вчинення інкримінованих йому кримінальних правопорушень, на думку органу досудового розслідування, повністю підтверджується зібраними у ході досудового розслідування доказами у їх сукупності, а саме: даними заяви від 09.01.2024; показаннями потерпілого ОСОБА_9 від 02.02.2024; даними протоколу огляду від 17.01.2024; висновком експерта №54/15/6-339 від 01.02.2024; висновком експерта №63/24-23 від 08.02.2024; показаннями свідка ОСОБА_10 від 16.02.2024; показаннями свідка ОСОБА_11 від 20.02.2024.

Слідчий у клопотанні зазначає, що під час досудового розслідування у даному кримінальному провадженні було встановлено наявність ризиків, передбачених у ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: 1) можливе переховування від органів досудового розслідування та/або суду; 2) можливий незаконний вплив на свідків, потерпілого у цьому ж кримінальному провадженні; 3) можливе вчинення іншого кримінального правопорушення.

Так, ризик можливого переховування від органу досудового розслідування обґрунтовується тим, що ОСОБА_5 , зареєстрований у м. Києві, фактично проживає у Київській області, а також має достатньо зв`язків за кордоном, тому в разі необрання йому запобіжного заходу останній усвідомлюючи те, що він підозрюється у скоєнні злочину, за який передбачено покарання, в тому числі, у вигляді позбавлення волі, останній матиме реальну можливість переховуватися від органу досудового розслідування та суду.

Також слідчий просить врахувати те, що на частині території України ведуться активні бойові дії, а отже в разі переховування особи від органу досудового розслідування це значно ускладнить розшук підозрюваного.

Ризик незаконного впливу на потерпілого та свідків в даному кримінальному провадженні обґрунтовується тим, що підозрюваний ОСОБА_5 фактично в денний час доби може приїздити в м. Черкаси, де проживають потерпілий та свідки, а також він добре знайомий з потерпілим, оскільки вони являються колегами, ОСОБА_5 має реальну можливість здійснювати незаконний вплив на них шляхом вмовлянь, погроз чи шантажу з метою зміни останніми раніше наданих показань на його користь чи відмови від надання показань з метою уникнення ним кримінальної відповідальності.

Ризик можливого вчинення іншого кримінального правопорушення підозрюваним ОСОБА_5 обґрунтовується тим, що відносно останнього вже скеровано два кримінальних провадження до суду, а саме № 0000126 від 03.11.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 161, ч. 2 ст. 436-2, ч. 3 ст. 436-2 КК України та № 0001897 від 06.07.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 161 КК України, а також в кримінальному провадженні № 0000126 від 03.11.2022 відносно ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час доби, однак не зважаючи на це, підозрюваний ОСОБА_5 продовжує свою діяльність, спрямовану на розпалювання релігійної ворожнечі та ненависті, а також образу почуттів громадян у зв?язку з їхніми релігійними переконаннями, що на думку слідчого свідчить про те, що особа не стала на шлях виправлення та схильна до вчинення нових кримінальних правопорушень.

Таким чином, в обґрунтування застосування запобіжного заходу щодо ОСОБА_5 покладається необхідність запобігання спробам переховування від органів досудового розслідування та/або суду; незаконному впливу на свідків, потерпілого у цьому ж кримінальному провадженні; запобігати спробам вчинити інше кримінальне правопорушення.

Беручи до уваги, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні злочину, за який передбачено покарання у вигляді штрафу від двохсот до п`ятисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або обмеження волі на строк до п`яти років, або позбавлення волі на строк до трьох років, з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років або без такого, а також те, що він може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, вчинити інші кримінальні правопорушення, а також зважаючи на те, що досудовим розслідуванням не встановлено даних, за допомогою яких би обґрунтовувалася неможливість запобігання зазначеним у клопотанні ризикам будь-яким іншим із передбачених у КПК України більш м`яких запобіжних заходів, слідчий вказує на необхідність застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Прокурор та слідчий в судовому засіданні підтримали клопотання та просили застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту з покладенням на підозрюваного відповідних обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України.

Захисник ОСОБА_6 в судовому засіданні заперечувала проти клопотання слідчого, посилаючись на необґрунтованість клопотання та недоведеність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України. На думку сторони захисту, ОСОБА_5 безпідставно підозрюється за ч.1 ст. 161 КК України, в його діях відсутній склад злочину, а докази, надані стороною обвинувачення є недопустимими.

Захисник ОСОБА_7 в судовому засіданні просив відмовити у задоволенні клопотання слідчого з тих підстав, що органом досудового розслідування не обґрунтована підозра та не доведено жоден із ризиків, які б обґрунтовували застосування до його підзахисного запобіжного заходу. ОСОБА_5 не допускав порушення покладених на нього судом обов`язків, має належну процесуальну поведінку, міцні соціальні зв`язки. Крім того, застосування раніше застосованого запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту у нічний час доби із обов`язком носіння електронного засобу контролю унеможливлює підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування, суду та чинити тиск на свідків.

Захисник ОСОБА_8 в судовому засіданні просив відмовити у задоволенні клопотання слідчого, посилаючись на необґрунтованість підозри та відсутність ризиків, передбачених ч.1 ст. 177 КК України.

Підозрюваний ОСОБА_5 в судовому засіданні підтримав думку своїх захисників.

Заслухавши пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали клопотання, матеріали кримінального провадження № 0000173 слідчий суддя дійшов наступних висновків.

З матеріалів клопотання убачається, що Слідчим відділом Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000173 від 12.01.2024 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 161 КК України.

22.02.2024 старшим слідчим СВ Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_12 , за погодженням із прокурором Черкаського відділу Черкаської окружної прокуратури ОСОБА_13 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.1 ст. 161 КК України - умисні дії спрямовані на розпалювання релігійної ворожнечі та ненависті, а також образа почуттів громадян у зв`язку з їхніми релігійними переконаннями.

Отже, відповідно до вимог ст. 42 КПК України, ОСОБА_5 має статус підозрюваного у цьому кримінальному провадженні, і щодо нього може вирішуватися питання про застосування запобіжного заходу.

Запобіжний захід є заходом забезпечення кримінального провадження (п. 9 ч. 2 ст. 131 КПК України).

Згідно із ч. 1, 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити такі дії: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Отже, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор.

Положення кримінального процесуального законодавства не розкривають поняття «обґрунтованості підозри», тому в оцінці цього питання слідчий суддя керується практикою Європейського суду з прав людини, яка відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права.

Відповідно до усталеної практики ЄСПЛ визначення «обґрунтованої підозри» надано, зокрема, у рішенні «Fox, Campbell and Hartley v. The United Kingdom», згідно з яким «…існування обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Втім, що саме може бути розцінене як «обґрунтоване», буде залежати від усіх обставин справи» [15, § 32]. Таке формулювання ЄСПЛ також підтверджено в таких рішеннях, як «Нечипорук і Йонкало проти України», «Erdagoz v. Turkey», «Labita v. Italy», «Ilgar Mammadov v. Azerbaijan» та доповнено вказівкою на те, що «факти, які дають підставу для підозри, не мають бути такого ж рівня, як такі, що обґрунтовують засудження особи» [16, §§ 34, 36], і так само «висунення обвинувачення» [17, § 184].

На підтвердження причетності ОСОБА_5 до вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення, слідчим до матеріалів клопотання долучено заяву від 09.01.2024; протокол допиту потерпілого ОСОБА_9 від 02.02.2024; протокол огляду від 17.01.2024; висновок експерта №54/15/6-339 від 01.02.2024; висновок експерта №63/24-23 від 08.02.2024; протоколи допиту свідка ОСОБА_10 від 16.02.2024; свідка ОСОБА_11 від 20.02.2024.

Отже, висновки органу досудового розслідування щодо можливої причетності ОСОБА_5 до вчинення кримінального правопорушення, яке йому інкримінується, не є явно необґрунтованими чи очевидно недопустимими, тому слідчий суддя дійшов висновку про доведеність стороною обвинувачення обґрунтованості підозри тією мірою, щоб виправдати застосування заходу забезпечення кримінального провадження.

Слідчий суддя зазначає, що на даному етапі кримінального провадження не допускається вирішення тих питань, які повинен вирішувати суд під час розгляду по суті, зокрема, пов`язаних з оцінкою доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинуватою у вчиненні злочину. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих фактів та обставин визначає лише ймовірну причетність ОСОБА_5 до інкримінованого йому кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, слідчий суддя встановлює наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення на підставі наданих сторонами кримінального провадження доказів.

Не вирішуючи питання про доведеність вини та остаточної кваліфікації дій ОСОБА_5 , дослідивши у сукупності додані до клопотання докази, слідчий суддя дійшов висновку про наявність обґрунтованої підозри щодо вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 161 КК України, за викладених у повідомленні про підозру обставин.

Статтею 177 КПК України визначено, що метою застосування запобіжного заходу до підозрюваного є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам вчинити певні дії, що передбачені в цій статті.

В обґрунтування клопотання слідчий та прокурор у судовому засіданні посилаються на існування ризиків, передбачених п. 1,3,5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме: переховування від органів досудового розслідування та/або суду; незаконного впливу на свідків, потерпілого у цьому кримінальному провадженні; вчинення іншого кримінального правопорушення.

Слідчий суддя зазначає, що ризики, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити спробу протидії кримінальному провадженню у формах, що передбачені частиною 1 статті 177 КПК, слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої можливості здійснення підозрюваним зазначених дій. При цьому КПК не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Ризик переховування від органів досудового розслідування та/або суду слідчий суддя оцінює в світлі обставин цього кримінального провадження та особистої ситуації (обставин) підозрюваного (фактичних даних, які можуть свідчити про особливості характеру та моральні принципи).

Так, ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 161 КК України. У разі доведення вини, підозрюваному загрожує покарання, в тому числі, позбавлення волі на строк до трьох років, з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років або без такого, що є достатнім стимулюючим фактором переховуватись від органу досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності.

Отже, імовірність постановлення суворого вироку може мати місце. При цьому, ризик втечі повинен оцінюватися у світлі і інших обставин та з урахуванням характеру людини, її моральних принципів, місця проживання, роботи, засобів до існування, сімейних зв`язків.

Так, слідчий суддя враховує, що підозрюваний є священнослужителем, митрополитом, що свідчить про його постійне місце роботи та наявність сталих соціальних зв`язків. Обов`язки, покладені на нього при застосуванні іншого запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в нічний час доби із носінням електронного засобу контролю, виконує, отже ризик можливого переховування ОСОБА_5 від органів досудового розслідування та суду є недоведеним.

Слідчий суддя вважає обґрунтованим твердження сторони обвинувачення про існування ризику впливу на свідків, потерпілого у цьому кримінальному провадженні.

Так, слідчий суддя погоджується з доводами клопотання про те, що досудове розслідування триває і є необхідність у встановленні та допиті інших свідків, проведенні додаткових допитів вже встановлених свідків, у тому числі можливих одночасних допитів свідків та підозрюваного.

При оцінці вказаного ризику слідчий суддя враховує встановлений нормами КПК України порядок безпосереднього сприйняття судом показань від осіб, які є свідками у кримінальному провадженні, із забезпеченням права обвинуваченого на перехресний допит. Суд під час судового провадження може обґрунтовувати свої висновки лише на показах, які він безпосередньо сприймав, отримав усно від свідків (ст. 23 КПК України). Тобто, ризик незаконного впливу на свідків існує як на початковому етапі кримінального провадження, так і на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків та дослідження їх судом.

Отже, стороною обвинувачення обґрунтовано, що підозрюваний може здійснити дії, спрямовані на вплив у позапроцесуальний спосіб на свідків та потерпілого у цьому кримінальному провадженні з метою ненадання останніми органу досудового розслідування достовірних показань.

Також, слідчий суддя вважає переконливими доводи прокурора про високий ступінь ризику вчинити інше кримінальне правопорушення з огляду на те, що відносно останнього вже скеровано два кримінальних провадження до суду, а саме № 0000126 від 03.11.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 161, ч. 2 ст. 436-2, ч. 3 ст. 436-2 КК України та № 0001897 від 06.07.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 161 КК України, а також в кримінальному провадженні № 0000126 від 03.11.2022 відносно ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час доби, що свідчить про ймовірність вчинення нових кримінальних правопорушень.

Таким чином, слідчий суддя вважає, що прокурор довів у судовому засіданні наявність достатніх підстав вважати, що існують ризики того, що підозрюваний ОСОБА_5 може вчинити дії, передбачені пунктами 3, 5 частини 1 статті 177 КПК України; незаконно впливати на свідків, потерпілого у цьому ж кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Вирішуючи клопотання про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя крім наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, також на виконання вимог ст. 178 КПК України на підставі наданих сторонами матеріалів враховує відомості про особу підозрюваного, а саме те, що він, раніше не судимий, має постійне місце роботи та постійне місце проживання.

Отже, на цьому етапі кримінального провадження, враховуючи наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, та двох доведених ризиків, відомості щодо особи підозрюваного, застосування запобіжного заходу є об`єктивно необхідним з метою дієвості відповідного кримінального провадження.

Можливість застосування більш м`яких запобіжних заходів, які зможуть запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

У клопотанні слідчий просила застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, і вважає, що застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні, є недостатнім, посилаючись на доводи, викладені у клопотанні.

Оцінюючи обґрунтованість вказаних доводів сторони обвинувачення, слідчий суддя виходить з такого.

Відповідно до ч. 1, 2, 6 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Більш м`якими запобіжними заходами, у порівнянні із домашнім арештом, за ступенем суворості є застава, особиста порука, особисте зобов`язання.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, передбаченим статтею 177 КПК, на будь-якій стадії кримінального провадження, тобто як на стадії досудового розслідування, так і на стадії судового провадження.

Ризики, які вище були встановлені слідчим суддею, а саме: незаконно впливати на свідків, потерпілого у цьому ж кримінальному провадженні, ймовірність вчиненні іншого кримінального правопорушення є наразі актуальними.

Визначаючи вид запобіжного заходу, який буде достатнім та виправданим заходом для забезпечення запобігання встановленим у судовому засіданні ризикам, слідчий суддя враховує поведінку підозрюваного, та задля мінімізації вищевказаних ризиків та дисциплінування його поведінки, погоджується із доводами органу досудового розслідування про необхідність застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді домашнього арешту строком на два місяці із покладенням на нього обов`язків, передбачених ч.5 ст. 194 КПК України.

При цьому, слідчий суддя враховує практику ЄСПЛ відповідно до якої як попереднє ув"язнення так і цілодобовий домашній арешт є різними формами позбавлення волі ( ув"язення) і до них мають застосовуватись одинакові критерії незалежно від місця де особу тримають- під вартою або під домашнім арештом ( рішення у справі "Корбан проти України")

Разом з тим, слід врахувати, що злочин у скоєнні якого підозрюється ОСОБА_5 відноситься до категорії нетяжких, заявлені у клопотанні ризики знайшли своє підтвердження в судовому засіданні частково, у зв"язку з чим, слідчий суддя вважає за можливе застосувати до нього запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час доби у період з 22-00 год. до 06-00 год., за адресою його проживання: АДРЕСА_2 строком на 2 місяці, оскільки у такий спосіб буде забезпечено пропорційність дотримання балансу між гарантіями виконання підозрюваним своїх процесуальних обов`язків, дотриманням належної правослухняної поведінки, усуненням негативних ризиків для кримінального провадження та необхідністю недопущення зайвого втручання у приватне життя.

З огляду на викладене, клопотання слідчого підлягає до часткового задоволення.

Керуючись ст.ст.32, 110, 131, 132, 176-178, 181, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ:

Клопотання задовольнити частково.

Застосувати щодо підозрюваного у кримінальному провадженні № 0000173 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний час доби, строком на два місяці до 13 травня 2024 року включно.

На час дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту покласти на підозрюваного обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України, а саме:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та суду;

- не залишати місце свого постійного проживання в нічний час доби у період часу з 22-00 год до 06-00 год. за адресою: АДРЕСА_2 , без дозволу слідчого, прокурора, або суду;

- в період воєнного стану на території України дозволити підозрюваному ОСОБА_5 , після сигналу «Повітряна тривога» і протягом 15 хвилин після сигналу «Відбій повітряної тривоги» відлучатися з місця проживання з метою перебування останнього в укритті;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну місця свого проживання та /або місця роботи;

- утримуватись від спілкування із свідками по даному кримінальному провадженню;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон;

Роз`яснити підозрюваному, що порушення покладених на нього слідчим суддею обов`язків може бути підставою для зміни запобіжного заходу на більш суворий.

Копію ухвали про застосування запобіжного заходу вручити підозрюваному, його захисникам після її проголошення.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню та може бути оскаржена до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Повний текст ухвали слідчого судді виготовлено 18 березня 2024 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1