Справа № 712/2451/24
Провадження 1-кс/712/1191/24
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 лютого 2024 року м. Черкаси

Соснівський районний суд м. Черкаси в складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Черкаси скаргу адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , на невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

ВСТАНОВИВ:

До Соснівського районного суду м. Черкаси надійшла скарга адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , на бездіяльність уповноважених осіб Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області, яка полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

У обґрунтування скарги скаржник посилається на те, що 15.01.2024 представник скаржника звернувся до Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області з заявою про кримінальне правопорушення. Однак на час подання скарги відомості до ЄРДР за цією заявою не внесені.

Слідчий до судового засідання не прибув.

Представник скаржника надав заяву, в якій просить скаргу розглянути без його участі. У судовому засіданні 28.02.2024 просив скаргу задовольнити.

Дослідивши матеріали скарги та додані до неї документи, заслухавши пояснення представника скаржника, слідчий суддя приходить до наступного.

У судовому засіданні встановлено, що адвокат ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 звернувся до Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області з заявою від 15.01.2024 про вчинення кримінального правопорушення за ч. 1 ст. 197-1 КК України.

Заява отримана Черкаським районним управлінням поліції ГУНП в Черкаській області 15.01.2024.

На даний час відомості до ЄРДР не внесені.

Отже, в порушення вимог ст. 214 КПК України на день розгляду даної скарги відомості про кримінальне правопорушення не внесені до ЄРДР, досудове розслідування не розпочате.

Відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

До ЄРДР, зокрема, має бути внесено короткий виклад обставин про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела (ч. 5 ст. 214 КПК України).

Таким чином, законом встановлений чіткий обов`язок внесення слідчим, дізнавачем чи прокурором відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР із встановленням обмеженого процесуального строку для його виконання після отримання відповідної заяви чи повідомлення.

У цьому контексті варто звернути увагу, що КПК дійсно передбачає внесення до ЄРДР інформації на підставі заяв та повідомлень про кримінальне правопорушення, а не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень. Разом з тим слід враховувати, що на цьому етапі розвитку правових відносин стосовно ймовірного вчинення діяння, відповідальність за яке встановлена КК, не достатньо об`єктивних відомостей навіть для попередньої констатації наявності або відсутності ознак складу злочину. З огляду на такі обставини необхідно звернути увагу, що вимога про внесення відомостей до ЄРДР на підставі заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не передбачає здійснення оцінки обґрунтованості таких заяв на наявність ознак складу кримінального правопорушення, а передбачає лише обов`язок уповноважених органів здійснити фіксацію наданих особою відомостей про кримінальне правопорушення, які вона надає усвідомлено для реалізації відповідними органами завдань кримінального провадження.

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про кримінальне правопорушення є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки кримінального правопорушення. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події. Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до ЄРДР.

Викладені в такому повідомленні обставини підлягають перевірці, але така перевірка повинна проводитись вже в рамках відкритого кримінального провадження, внесеного до ЄРДР. Потім, у разі, якщо посадова особа дійде висновку, що у викладеній ситуації немає ознак складу кримінального правопорушення, вона може винести постанову про закриття кримінального провадження відповідно до ст. 284 КПК.

Всупереч вимог п.11 ч. 2 ст. 60 КПК України заявника не повідомлено про реєстрацію відомостей за його заявою у ЄРДР, що свідчить про невнесення відомостей, викладених в заяві про вчинення кримінального правопорушення, до ЄРДР всупереч вимог ст. 214 КПК України. До того ж всупереч вимогам ст. 22 КПК України ні слідчим, ні дізнавачем, ні прокурором не надано підтвердження виконання вимог ст. 214 КПК України і слідчому судді.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

Згідно вимог ч. 1 ст. 304 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом 10 днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого, дізнавача чи прокурора оформляється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Скаржник звернувся до Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області з заявою від 15.01.2024 про вчинення кримінального правопорушення за ч. 1 ст. 197-1 КК України.

Заява отримана Черкаським районним управлінням поліції ГУНП в Черкаській області 15.01.2024.

Згідно із ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Отже, у дотримання вимог ст. 214 КПК України, слідчий мав внести відомості до ЄРДР не пізніше 16.01.2024.

Відповідно до ст. 113 КПК України процесуальні строки - це встановлені законом або відповідно до нього прокурором, слідчим суддею або судом проміжки часу, у межах яких учасники кримінального провадження зобов`язані (мають право) приймати процесуальні рішення чи вчиняти процесуальні дії. Будь-яка процесуальна дія або сукупність дій під час кримінального провадження мають бути виконані без невиправданої затримки і в будь-якому разі не пізніше граничного строку, визначеного відповідним положенням цього Кодексу.

Частиною 2 ст. 115 КПК України передбачено, що при обчисленні строку годинами строк закінчується в останню хвилину останньої години.

Відлік десятиденного строку оскарження бездіяльності щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР за повідомленням заявника від 15.01.2024 почався з 17.01.2024 і сплив відповідно 26.01.2024, але зі скаргою на бездіяльність щодо невнесення відомостей до ЄРДР заявник звернувся лише 26.02.2024 (згідно вхідного штампу Соснівського районного суду м. Черкаси), тобто з пропуском встановленого процесуальним законом строку.

Скаржник просить поновити йому строк на оскарження, посилаючись на те, що представник заявника звернутався до Черкаського РУП ГУНП в Черкаській області щодо отримання інформації про те, чи внесені відомості до ЄРДР за поданою заявою. Наразі відповідь ним так і не отримана.

Розглядаючи це клопотання, слідчий суддя виходить з такого.

Відповідно до ч. 1 ст. 117 КПК України пропущений із поважних причин строк має бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.

Згідно з позицією Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду, висловленою в ухвалі від 26.08.2020 у справі №760/18778/18, «Поняття поважних причин пропуску строків є оціночним, а його вирішення покладається на розсуд суду. Під поважними причинами слід розуміти лише ті обставини, які були чи є об`єктивно непереборними, тобто не залежать від волевиявлення особи, пов`язані дійсно з істотними обставинами, перешкодами чи труднощами, що унеможливлювали своєчасне звернення до суду у визначений законом строк. Такі обставини мають бути підтверджені скаржником».

Правило дотримання десятиденного строку на оскарження до слідчого судді бездіяльності слідчого, зазначеного у ст. 304 КПК України, має на меті гарантувати правову визначеність і забезпечити, щоб кримінальні провадження розглядалися впродовж розумного часу, не змушуючи органи влади та інших зацікавлених осіб перебувати у стані невизначеності.

Це правило надає особі, яка має право на оскарження, достатній строк для роздумів стосовно того, чи подавати скаргу, для чіткого визначення своїх аргументів та окреслення стверджувальної правової позиції, і визначає період, після закінчення якого контрольна функція суду не здійснюється.

Відповідно до рішення Європейського Суду з прав людини від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» наголошено на тому, що особа в розумні інтервали часу має вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їй судового провадження.

Слідчий суддя вважає за можливе задовольнити клопотання скаржника про поновлення строку на звернення зі скаргою та поновити скаржнику строк на подання скарги.

Враховуючи вищевикладене, слідчий суддя вважає, що скарга підлягає задоволенню. При цьому слідчий суддя зазначає, що визначення правової кваліфікації вчиненого кримінального правопорушення належить до дискреційних повноважень органу досудового розслідування.

Керуючись ст.ст. 113, 303- 304, 309, 369 372, 376, 535 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и в:

Задовольнити клопотання ОСОБА_4 про поновлення строку на подання скарги.

Поновити ОСОБА_4 строк на подання скарги.

Скаргу адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , на невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань задовольнити.

Зобов`язати уповноважених службових осіб Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про кримінальне правопорушення на підставі заяви адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , від 15.01.2024 про вчинене кримінального правопорушення та розпочати досудове розслідування.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1