Справа № 307/4976/22
Закарпатський апеляційний суд
У Х В А Л А

І м е н е м У к р а ї н и

20.02.2024 м. Ужгород

Закарпатський апеляційний суд у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

суддів - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю секретарки судових засідань ОСОБА_4 ,

та учасників судового розгляду: прокурори ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали кримінального провадження № 11-кп/4806/131/23, за апеляційною скаргою, яку подав прокурор Тячівської окружної прокуратури ОСОБА_6 ,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Тячівського районного суду Закарпатської області від 13 лютого 2023 року,

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця та мешканця АДРЕСА_1 , громадянина України, із вищою освітою, не судимого,

звільнено від кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, на підставі ст. 45 КК України у зв`язку з дійовим каяттям, а кримінальне провадження щодо нього закрито.

Стягнуто з обвинуваченого ОСОБА_7 на користь держави процесуальні витрати, пов`язані з проведенням експертиз у розмірі 1132,68 грн.

Речовий доказ - один пошкоджений безбарвний прозорий полімерний пакет та два безбарвні прозорі полімерні пакети з пазовим замком, в яких містяться досліджувані подрібнені речовини - канабіс у кількості 66,8013 г., які поміщено та упаковано в спеціальний пакет «Експертна служба МВС України» 5273635, передано на зберігання до кімнати зберігання речових доказів Тячівського РВП ГУНП в Закарпатській області, -ухвалено знищити, а речовий доказ - експрес-накладна № 2838 «Нова пошта», яка знаходиться при матеріалах кримінального провадження, - залишено при матеріалах кримінального провадження.

Відповідно до обвинувального акту та ухвали суду, ОСОБА_7 обвинувачується в тому, що він діючи умисно, посягаючи на встановлені законодавством України суспільні відносини у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів і прекурсорів, суспільні відносини, що охороняють здоров`я населення України, 22.09.2022, перебуваючи у смт Тересва Тячівського району, Закарпатської області, за допомогою власного мобільного телефону через мережу «Інтернет», саме через застосунок «Телеграм» незаконно придбав, а саме замовив наркотичний засіб - канабіс з метою подальшого особистого вживання, без мети збуту, з доставкою посилки до відділення «Нова Пошта», яке розміщене за адресою: смт Тересва, вул. Терешкової, 6а. Реалізуючи свій злочинний умисел, обвинувачений ОСОБА_7 , не маючи передбаченого законом дозволу на здійснення законних дій з наркотичними засобами, отримавши повідомлення про доставку замовленої ним посилки та достовірно знаючи, що в середині неї знаходяться наркотичні засоби - канабіс, у кількості 75 гр, усвідомлюючи суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, діючи із прямим умислом, з метою незаконного одержання наркотичних засобів та подальшого незаконного використання для власного вживання без мети збуту, здійснив за них оплату. В подальшому 25.09.2022 обвинувачений ОСОБА_7 прибув до відділення «Нової Пошти», де забрав вказану посилку та зберігав за місцем свого проживання до моменту викриття працівниками поліції, яким добровільно видав один пошкоджений безбарвний прозорий поліетиленовий пакет, на якому наявний рукописний напис синього кольору «25ш 50р», в якому знаходились два безбарвні прозорі полімерні пакети з пазовим замком, усередині яких знаходилась подрібнена речовина рослинного походження, зеленого кольору, яка згідно висновку експерта Закарпатського НДЕКЦ №СЕ- 19/107-22/8582-НЗПРАП від 18.11.2022, віднесена до особливо небезпечних наркотичних засобів, обіг якого заборонено - канабісом.

Таким чином, ОСОБА_7 обвинувачується у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст. 309 КК України - незаконне придбання, виготовлення та зберігання наркотичних засобів без мети збуту.

В ухвалі суду вказується на те, що передбачене ч. 1 ст. 309 КК України і вчинене обвинуваченим ОСОБА_7 кримінальне правопорушення, відповідно до ст. 12 КК України, віднесено до кримінальних проступків та відповідно до примітки до ст. 45 КК України до корупційних кримінальних правопорушень або кримінальних правопорушень, пов`язаних із корупцією, не належить. Суд зазначив, що щире каяття обвинуваченого проявилося у критичній оцінці ним свого діяння шляхом визнання вини, щирого каяття. Приймаючи судове рішення суд взяв до уваги те, що в обвинувальному акті визнано обставинами, що пом`якшують покарання щире каяття та активне сприяння розкриттю злочину. Тому, взявши до уваги те, що обвинувачений ОСОБА_7 до кримінальної відповідальності притягується вперше, щиро розкаявся, активно сприяв розкриттю кримінального правопорушення, вчинив кримінальний проступок, що не є корупційним, та в результаті вчинення якого не заподіяно будь-кому шкоду, суд дійшов висновку про наявність підстав для звільнення ОСОБА_7 від кримінальної відповідальності, на підставі статті 45 КК України.

В апеляційній скарзі прокурор ОСОБА_6 вказує на те, що ухвала суду є незаконною, такою, що підлягає скасуванню. Вважає, що місцевий суд при звільненні обвинуваченого ОСОБА_7 від кримінальної відповідальності за вчинення кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, у зв`язку із дійовим каяттям, на підставі ст. 45 КК України, помилково дійшов висновків про те, що обвинувачений ОСОБА_7 активно сприяв розкриттю кримінального проступку, що є обов`язковою умовою звільнення від кримінальної відповідальності на підставі статті 45 КК України. Вказує на те, що ні під час проведення досудового розслідування, ні під час судового розгляду обвинувачений ОСОБА_7 , підтверджуючи неодноразові та систематичні факти вживання ним упродовж тривалого періоду наркотичних засобів та психотропних речовин різних видів, не повідомив правоохоронні органи та не зізнався у суді про своїх співучасників. Просить ухвалу скасувати, постановити нову, якою матеріали кримінального провадження направити до суду першої інстанції для продовження судового розгляду.

Апеляційна скарга розглядається за відсутності обвинуваченого ОСОБА_7 , неявка якого, з огляду на положення ч. 4 ст. 405 КПК України, не перешкоджає її розгляду. Приймаючи рішення про розгляд апеляційної скарги за відсутності обвинуваченого береться до уваги те, що: повідомлення про час та місце апеляційного розгляду направлено обвинуваченому відповідно до вимог законодавства і він вважається таким, що належним чином повідомлений про час та місце судового засідання, про що також свідчить і довідка про доставку повідомлення у додатку «Viber»; клопотань чи заяв про відкладення розгляду кримінального провадження на інший термін від обвинуваченого не надходило; апеляційний суд не визнавав обов`язковість явки обвинуваченого у судове засідання; відповідно до ст. 28 КПК України кримінальне провадження повинно бути розглянуте і процесуальні рішення повинні бути прийняті у розумні строки.

Заслухавши доповідь судді про суть ухвали, повідомлення про те, ким і в якому обсязі вона оскаржена, про основні доводи апеляційної скарги, думку прокурорки ОСОБА_5 , яка підтримала апеляційну скаргу, перевіривши матеріали кримінального провадження, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню.

Доводи апеляційної скарги прокурора про незаконність оскаржуваної ухвали суду першої інстанції колегія суддів визнає обґрунтованими з таких підстав.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 404 КПК України суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення в межах апеляційної скарги.

Відповідно до ст. ст. 370, 372 КПК України судове рішення (ухвала) повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим. Законним є рішення, ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до статті 94 цього Кодексу. Вмотивованим є рішення, в якому наведені належні і достатні мотиви та підстави його ухвалення. У мотивувальній частині ухвали зазначаються:суть питання, що вирішується ухвалою, і за чиєю ініціативою воно розглядається; встановлені судом обставини з посиланням на докази, а також мотиви неврахування окремих доказів; мотиви, з яких суд виходив при постановленні ухвали, і положення закону, яким він керувався.

Згідно з ч. 1 ст. 9 КПК України під час кримінального провадження суд зобов`язаний неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Відповідно до ст. 284 КПК України кримінальне провадження закривається судом у зв`язку зі звільненням особи від кримінальної відповідальності.

Відповідно до статті 45 КК України, особа яка вперше вчинила кримінальний проступок або необережний нетяжкий злочин, крім корупційних кримінальних правопорушень або кримінальних правопорушень, пов`язаних з корупцією, порушень правил безпеки дорожнього руху або експлуатації транспорту особами, які керували транспортними засобами у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння або перебували під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, звільняється від кримінальної відповідальності, якщо вона після вчинення кримінального правопорушення щиро покаялася, активно сприяла розкриттю кримінального правопорушення і повністю відшкодувала завдані нею збитки або усунула заподіяну шкоду.

Відповідно до приписів цієї норми матеріального права для застосування ст. 45 КК України необхідно встановити, як правило, сукупність всіх перелічених елементів.

Відповідно до приписів ст. 349 КПК України, після виконання дій, передбачених статтею 348 цього Кодексу, головуючий надає стороні обвинувачення та стороні захисту право проголосити вступні промови.

У вступній промові зазначається, якими доказами сторона підтверджуватиме наведені нею обставини, порядок дослідження доказів, а також може бути зазначена позиція сторони.

Сторона обвинувачення, сторона захисту має право відмовитися від проголошення вступної промови.

Право проголосити вступну промову першою надається стороні обвинувачення, після чого вступну промову проголошує сторона захисту.

Вступні промови проголошуються з дотриманням розумних строків залежно від обсягу обвинувачення. Якщо проголошення вступної промови має ознаки зловживання правом з метою затягування судового розгляду, суд після усного попередження зупиняє проголошення промови.

Інші учасники судового провадження можуть висловити свою думку про те, які докази потрібно дослідити, та про порядок їх дослідження після вступної промови сторони захисту.

Докази зі сторони обвинувачення досліджуються в першу чергу, зі сторони захисту - у другу.

Обсяг доказів, які будуть досліджуватися, та порядок їх дослідження визначаються ухвалою суду і в разі необхідності можуть бути змінені.

Під час здійснення спеціального судового провадження досліджуються всі надані докази.

Суд має право, якщо проти цього не заперечують учасники судового провадження, визнати недоцільним дослідження доказів щодо тих обставин, які ніким не оспорюються. При цьому суд з`ясовує, чи правильно розуміють зазначені особи зміст цих обставин, чи немає сумнівів у добровільності їх позиції, а також роз`яснює їм, що у такому випадку вони будуть позбавлені права оскаржити ці обставини в апеляційному порядку.

Допит обвинуваченого здійснюється обов`язково, крім випадку, якщо він відмовився від давання показань, та випадків, передбачених частиною третьою статті 323 та статтею 381 цього Кодексу.

Колегія суддів вважає, що вказані вище вимоги кримінального процесуального, а також кримінального законів судом першої інстанції не були дотримані.

Так, як убачається зі змісту оскаржуваної ухвали, суд першої інстанції не вмотивував свій висновок про те на підставі чого дійшов суджень, що обвинувачений ОСОБА_7 активно сприяв розкриттю кримінального проступку, не послався на докази, що підтверджують цей висновок, що є обов`язковою умовою звільнення особи від кримінальної відповідальності на підставі статті 45 КК України.

При цьому, заслуговують на увагу і доводи апеляційної скарги прокурора про те, що ні під час проведення досудового розслідування, ні під час судового розгляду обвинувачений ОСОБА_7 , підтверджуючи неодноразові та систематичні факти вживання ним упродовж тривалого періоду наркотичних засобів та психотропних речовин різних видів, не повідомив правоохоронні органи та не зізнався у суді про своїх співучасників.

Тому, апеляційний суд вважає, що визнання обвинуваченим ОСОБА_7 вини ще не може свідчити про наявність активного сприяння розкриттю злочину цією особою.

Із урахуванням наведеного, апеляційний суд доходить до висновку про те, що щире каяття у цьому конкретному випадку може бути визнано судом лише як обставини, що пом`якшують покарання обвинуваченого у контексті ст. 66 КК України та не свідчать про наявність дійового каяття як підстави для звільнення особи від кримінальної відповідальності у контексті ст. 45 КК України і ці обставини підлягають до ретельної перевірки та відповідної оцінки.

Тому, колегія суддів висновки суду першої інстанції вважає такими, що не відповідають фактичним обставинам кримінального провадження.

Отже, судом першої інстанції було допущено неправильне застосування закону України про кримінальну відповідальність, а саме застосовано закон, який не підлягав застосуванню, що призвело до передчасного звільнення обвинуваченого ОСОБА_7 від кримінальної відповідальності на підставі ст. 45 КК України у зв`язку з дійовим каяттям та закриття кримінального провадження, що відповідно до ч. 1 ст. 409, ч. 1 ст. 412 КПК України є безумовною підставою для скасування судового рішення.

Скасовуючи ухвалу суду першої інстанції, апеляційний суд позбавлений можливості ухвалити остаточне рішення за результатами розгляду даного кримінального провадження, оскільки судом першої інстанції не було здійснено розгляд обвинувального акту по суті, і при цьому в апеляційній скарзі ставиться питання про направлення кримінального провадження до суду першої інстанції на новий судовий розгляд.

Враховуючи те, що діючим КПК України не врегульовано питання призначення нового розгляду кримінального провадження після скасування судом апеляційної інстанції ухвали про його закриття з підстав істотного порушення судом вимог кримінального процесуального закону та неправильного застосування закону про кримінальну відповідальність, апеляційний суд вважає за необхідне застосувати дію ст. ст. 7, 9 КПК України.

Так, ч. 6 ст. 9 КПК України передбачає, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені ч. 1 ст. 7 КПК України.

Відповідно до положень ст. 7 КПК України зміст і форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких зокрема відносяться: верховенство права, законність, забезпечення права на захист, доступ до правосуддя та обов`язковість судових рішень, публічність, диспозитивність, гласність і відкритість судового провадження та його розумність строків.

За таких обставин, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга прокурора підлягає задоволенню, а ухвала суду першої інстанції, яка прийнята з істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону та неправильним застосуванням закону про кримінальну відповідальність, підлягає скасуванню з призначенням нового розгляду кримінального провадження у суді першої інстанції в іншому складі.

Під час нового судового розгляду кримінального провадження щодо обвинуваченого ОСОБА_7 суду першої інстанції необхідно дотриматись вимог кримінального та кримінального процесуального законів, взяти до уваги наведене вище, повно й всебічно розглянути кримінальне провадження, дослідити приєднані до обвинувального акту докази, дати їм належну оцінку, і прийняти законне та обґрунтоване рішення, з урахуванням положень ст. ст. 370-374 КПК України.

Керуючись ст. ст. 404, 405, 407, 419 КПК України, апеляційний суд

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу, яку подав прокурор ОСОБА_6 , задовольнити.

Ухвалу Тячівського районного суду Закарпатської області від 13 лютого 2023 року, якою обвинуваченого ОСОБА_7 звільнено від кримінальної відповідальності за ч. 1 ст. 309 КК України на підставі ст. 45 КК України у зв`язку з дійовим каяттям, а кримінальне провадження щодо нього закрито, - скасувати, призначивши новий розгляд кримінального провадження у суді першої інстанції в іншому складі.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення, є остаточною й оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді :