Справа № 464/5905/20
пр.№ 1-кс/464/483/24
У Х В А Л А

27 березня 2024 року Сихівський районний суд міста Львова

у складі: головуючого судді ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Львова заяву обвинуваченого ОСОБА_3 про відвід головуючої судді ОСОБА_4 від розгляду кримінального провадження, внесеного 09.06.2020 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000444 про обвинувачення ОСОБА_5 та ОСОБА_6 у вчиненні злочину, передбаченого ч.4 ст.187 КК України, ОСОБА_3 , обвинуваченого у вчиненні злочинів, передбачених ч.4 ст.187, ч.2 ст.263 КК України,-

в с т а н о в и в :

В провадженні Сихівського районного суду м.Львова перебуває кримінальне провадження про обвинувачення ОСОБА_5 та ОСОБА_6 у вчиненні злочину, передбаченого ч.4 ст.187 КК України, ОСОБА_3 , у вчиненні злочинів, передбачених ч.4 ст.187, ч.2 ст.263 КК України.

Автоматизованою системою документообігу визначено суддю ОСОБА_4 .

25.03.2024 обвинувачений ОСОБА_3 подав заяву про відвід головуючого судді ОСОБА_4 з тих підстав, що існують сумніви у її неупередженості, зокрема, суддя ОСОБА_4 в судовому засіданні, яке відбулось 26 лютого 2024 року без наявності відповідних клопотань сторін відновила судовий розгляд кримінального провадження, яке зупинено з підстав того, що обвинувачені ОСОБА_7 та ОСОБА_5 були призвані для проходження військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період. При цьому, ОСОБА_5 продовжує на даний час проходити військову службу. Незважаючи на заперечення сторони захисту проти відновлення судового розгляду без ОСОБА_5 та без його допиту в судовому засіданні, суддя ОСОБА_4 відразу перейшла до допиту обвинувачених, проігнорувавши правом обвинувачених на захист та спілкування із своїми захисниками з метою підготовки до допиту, що на його думку, свідчить про упередженість та необ`єктивність судді ОСОБА_4 .

Усі учасники процесу в судове засідання не з`явились, належним чином під розписку повідомлені про час та місце розгляду заяви про відвід. Відповідно до положень ч.4 ст.107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів не здійснюється.

Вивчивши матеріали кримінального провадження, заяву про відвід судді, суд приходить до наступного висновку.

Згідно із ч.2 ст.80 КПК України за наявності підстав, передбачених ст.ст.75-79 КПК України судді може бути заявлено відвід.

Статтею 75 КПК України визначено обставини, які виключають участь судді в кримінальному провадженні та підстави для його відводу, такими, зокрема, є: наявність інших, ніж зазначені в п.п.1-3,5 ч.1 ст.75 КПК України, обставин, які викликають сумнів у неупередженості судді.

Відповідно до ч.5 ст.80 КПК України відвід повинен бути вмотивованим. Тобто, такий має містити вказівку на підстави, що зумовлюють його наявність. Особа, що заявила відвід повинна викласти відомі їй обставини, з якими вона пов`язує усунення судді від участі у судовому провадженні.

Відповідно до ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод кожен має право на справедливий розгляд його справи незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який встановить обґрунтованість висунутого проти нього будь-якого кримінального обвинувачення.

Виходячи із положень ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав та основоположних свобод і практики Європейського суду з прав людини, які є частиною національного законодавства і джерелом права, що підлягають застосуванню відповідно до ст. 9 Конституції України, ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського Суду з прав людини», суд має завжди бути «встановленим законом».

Те, що термін «суд, встановлений законом» поширюється не лише на правову основу існування суду, але й на дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність, звернуто також увагу Європейським судом з прав людини у справі «Сокуренко і Стригун проти України».

Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, при оцінці безсторонності суду слід розмежовувати її суб`єктивний та об`єктивний аспект.

Так, у рішеннях, у справі «Гаусшильдт проти Данії», справі «Мироненко і Мартиненко проти України» зазначається, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім.

Обвинуваченим ОСОБА_7 заява про відвід вмотивована обставинами, що пов`язані із вирішенням процесуальних питань, а саме відновлення провадження у справі та відмова у задоволенні клопотання сторони захисту про оголошення перерви. Проте, такі обставина жодним чином не свідчить про наявність сумніву в об`єктивності чи неупередженості судді.

Так, відповідно до ст.321 КПК України головуючий у судовому засіданні керує ходом судового засідання, забезпечує додержання послідовності та порядку вчинення процесуальних дій, здійснення учасниками кримінального провадження їхніх процесуальних прав і виконання ними обов`язків, спрямовує судовий розгляд на забезпечення з`ясування всіх обставин кримінального провадження, усуваючи з судового розгляду все, що не має значення для кримінального провадження.

Відтак, вчинення процесуальних дій, прийняття того чи іншого рішення з приводу заявлених клопотань не може свідчити про упередженість судді, оскільки вирішення зазначених питань процесуально віднесено до компетенції суду.

Оцінка щодо наявності чи відсутності процесуальних порушень при розгляді кримінального провадження надається судами вищих інстанцій при перегляді судових рішень в апеляційному чи касаційному порядку, а тому суддя при вирішенні питання відводу не вправі оцінювати мотиви з яких виходив суд при вчинені процесуальних дій чи прийнятті процесуальних рішень.

З огляду на зазначені обставини, суд приходить до висновку про відсутність достатньо обґрунтованих підстав вважати суд у складі головуючої судді ОСОБА_4 упередженим, небезстороннім та необ`єктивним, а тому в задоволенні заяви про відвід судді слід відмовити.

Керуючись статтями 75, 81 КПК України, суд

у х в а л и в:

У задоволенні заяви обвинуваченого ОСОБА_3 про відвід головуючої судді ОСОБА_4 від розгляду кримінального провадження, внесеного 09.06.2020 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000444 про обвинувачення ОСОБА_5 та ОСОБА_6 у вчиненні злочину, передбаченого ч.4 ст.187 КК України, ОСОБА_3 , обвинуваченого у вчиненні злочинів, передбачених ч.4 ст.187, ч.2 ст.263 КК України - відмовити.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1