ХМЕЛЬНИЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 травня 2024 року

м. Хмельницький

Справа № 686/14719/19

Провадження № 11-кп/4820/415/24

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Хмельницького апеляційного суду у складі:

судді-доповідача ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

за участю секретаря

судового засідання ОСОБА_4 ,

розглянувши виділене провадження по обвинуваченню ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч.2, 4 ст.190 КК України, за апеляційною скаргою обвинуваченого ОСОБА_5 на ухвалу Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 06 травня 2024 року,

в с т а н о в и л а :

Ухвалою Хмельницького міськрайонного суду від 06 травня 2024 року клопотання прокурора задоволено, продовжено дію запобіжного заходу у виді тримання під вартою щодо обвинуваченого ОСОБА_5 до 04 липня 2024 року включно.

В апеляційній скарзі обвинувачений ОСОБА_5 просив ухвалу Хмельницького міськрайонного суду від 06 травня 2024 року скасувати та постановити нову ухвалу, якою обрати йому запобіжний захід у вигляді домашнього арешту з носіями електронного засобу зв`язку.

Уважав ухвалу суду незаконною.

Зауважував, що всі свідки та обвинувачені у цьому кримінальному провадженні допитані, а тому є підстави для зміни запобіжного заходу на більш м`який.

Зазначав, що має бажання стати до лав ЗСУ в складі штурмової бригади для захисту України.

Заслухавши доповідь судді апеляційного суду з викладом змісту оскаржуваного судового рішення та доводів апеляційної скарги; перевіривши матеріали провадження та доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку про таке.

Апеляційний перегляд оскаржуваного судового рішення здійснюється у відповідності з вимогами ч.1 ст.404 КПК України, в межах поданої апеляційної скарги.

Згідно з ч.4 ст.422-1 КПК України розгляд апеляційної скарги на ухвалу суду про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, про зміну іншого запобіжного заходу на запобіжний захід у виді тримання під вартою, а також про продовження строку тримання під вартою, постановлену під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті, здійснюється без участі сторін кримінального провадження, крім випадків, якщо прокурор, обвинувачений, його захисник, законний представник заявив клопотання про розгляд апеляційної скарги за участю сторін.

У даному випадку клопотань про розгляд апеляційної скарги за участю сторін не надходило.

Ураховуючи наведене, колегія суддів апеляційного суду приходить до висновку про можливий розгляд апеляційної скарги без участі сторін кримінального провадження.

Із наданих матеріалів установлено, що у провадженні Хмельницького міськрайонного суду перебуває кримінальне провадження №0006690 від 15 жовтня 2018 року по обвинуваченню, зокрема, ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч.2, 4 ст.190 КК України.

Ухвалою судді Хмельницького міськрайонного суду від 19 квітня 2023 року на підставі п.20-5 розділу ХІ Перехідних положень КПК України, обвинуваченому ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на строк по 16 червня 2023 року та визначено заставу в розмірі 200 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 536 800 грн.

Строк тримання обвинуваченого ОСОБА_5 під вартою неодноразово продовжувався під час кримінального провадження, останній раз ухвалою Хмельницького міськрайонного суду від 13 березня 2024 року строк тримання під вартою обвинуваченого продовжено до 10 травня 2024 року.

У судовому засіданні суду першої інстанції 06 травня 2024 року прокурором було заявлено клопотання про продовження строку дії раніше визначеного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 на 60 діб, оскільки продовжують існувати ризики, передбачені ст.177 КПК України, а саме: переховування від суду та незаконного впливу на інших обвинувачених у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Колегія суддів приходить до висновку, що прокурором було наведено достатньо підстав для продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо обвинуваченого ОСОБА_5 .

Відповідно до вимог ст.331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого. Незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та направляється уповноваженій службовій особі місця ув`язнення. До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

У відповідності з приписами ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Згідно з ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Обґрунтовано взято до уваги, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні кількох кримінальних правопорушень, одне з яких за своїм характером становить суспільну небезпеку, відноситься до категорії особливо тяжких, та за яке законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від п`яти до дванадцяти років з конфіскацією майна.

Крім того, суд першої інстанції прийшов до обґрунтованого висновку, що застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 відповідає характеру та тяжкості вчиненого, а встановлені ризики, передбачені ст.177 КПК України, зокрема: можливість переховування від суду та впливу на свідків та потерпілих є доведеними і вони виключають на даний час можливість зміни запобіжного заходу на більш м`який.

На думку колегії суддів, не знайшли свого підтвердження доводи, зазначені у апеляційній скарзі.

Суд першої інстанції врахував усі обставини, на які зверталась увага в апеляційній скарзі обвинуваченого.

Із зазначених підстав суд першої інстанції мотивовано прийшов до висновку про існування ризиків, передбачених ст.177 КПК України, що виправдовують тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_5 .

Отже, жоден із більш м`яких запобіжних заходів, ніж тримання під вартою обвинуваченого, враховуючи всі обставини вчиненого кримінального правопорушення, не зможуть запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України, та не забезпечать належної процесуальної поведінки і виконання ним покладених процесуальних обов`язків.

Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини - суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів. Також у своїх рішеннях суд зазначав, що особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу.

У відповідності з ч.2 ст.177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованого обвинувачення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

Матеріали клопотання прокурора про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою містять достатні обставини та дані.

Більш м`який запобіжний захід, на переконання колегії суддів, не забезпечить та не буде сприяти належній процесуальній поведінці обвинуваченого ОСОБА_5 .

Колегія суддів зазначає, що встановлені судом першої інстанції ризики є обґрунтованими та знайшли своє підтвердження при перегляді справи.

З огляду на викладене, колегія суддів приходить до висновку про відсутність підстав для скасування чи зміни ухвали місцевого суду.

Керуючись ст.ст.177, 178, 183, 404, 407 КПК України, колегія суддів,

п о с т а н о в и л а :

Ухвалу Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області від 06 травня 2024 року про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо обвинуваченого ОСОБА_5 залишити без змін, а його апеляційну скаргу - без задоволення.

Ухвала набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_2 ОСОБА_3