УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 грудня 2022 року слідчий суддя Солом`янського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю адвоката ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання адвоката ОСОБА_3 , в інтересах ПрАТ СК «Провідна», про встановлення строків досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000910 від 29.04.2020, -

В С Т А Н О В И В:

До слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ПрАТ СК «Провідна», у якому останній просить встановити слідчому та/або прокурору у кримінальному провадженні №0000910 від 29.04.2020 строк в один місяць для проведення процесуальних дій, необхідних та достатніх для закінчення досудового розслідування.

Клопотання обґрунтоване наступним.

Слідчим відділом Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві з квітня 2020 року здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000910 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.190, ч.2 ст.364, ч.1 ст.366 КК України. При цьому, строк досудового розслідування неодноразово продовжувався за результатами розгляду клопотання слідчого про продовження. Досудове розслідування триває вже понад 30 місяців, проте жодній особі не повідомлено про підозру.

Стверджує, що ПрАТ «СК «Провідна», інтереси якої він представляє, є юридичною особою, права та інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування вказаного кримінального провадження. Відтак, має право звертатися до слідчого судді із цим клопотанням, оскільки органом досудового розслідування в ході неодноразово проведених обшуків були виявлені та вилучені речі та документи товариства, які наразі не повернуті власнику, досудовим розслідуванням.

Заявник переконаний, що процесуальний строк 30 днів буде достатнім для виконання обсягу слідчих (розшукових) та інших процесуальних дій для завершення досудового розслідування.

У судовому засіданні адвокат ОСОБА_3 в інтересах ПрАТ СК «Провідна» вимоги клопотання підтримав та просив його задовольнити.

Прокурор у судовому засіданні проти задоволення клопотання заперечував, вказав, що досудове розслідування триває, вчиняється ряд слідчих та процесуальних дій, проведення яких потребує значного часу, зокрема у липні 2022 року у кримінальному провадженні призначено судово-економічну експертизу для визначення суми завданих збитків. Проведення експертизи доручено КНДІСЕ, однак висновок експерта ще не надійшов.

Заслухавши думку сторін кримінального провадження, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

Встановлено, що слідчим відділом Солом`янського управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000910 від 29.04.2020 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.190, ч.2 ст.364, ч.1 ст.366 КК України.

Відомості щодо вказаного кримінального правопорушення внесено до ЄРДР щодо вчинення службовими особами ПрАт СК «Провідна» за попередньою змовою із службовими особами Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових послуг та службовими особами Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку зловживаючи службовим становищем та діючи всупереч інтересам служби з корисливих мотивів в інтересах третіх осіб, запровадили протиправну схему виведення грошових коштів, отриманих за операції із страхування ризиків на території України у офшорні зони через нікчемні правочини із підприємствами з ознаками фіктивності, з метою подальшого оголошення банкрутства страхової компанії.

Групою службових осіб ПрАТ СК «Провідна» та відповідних ФОП впроваджено протиправний механізм введення в оману клієнтів СК, які вносять кошти по договорах страхування ризиків на рахунки компаній, однак в подальшому службові особи СК виводять кошти на рахунки підконтрольних суб`єктів господарювання, підробляючи при цьому службові документи та вносять неправдиві відомості про наявні резерви для звітності, яка подається до НБУ, що фактично призводить до недоотримання застрахованими особами коштів у настанні страхових випадків.

Таким чином, досудове розслідування здійснюється щодо ПрАТ «СК «Провідна», що підтверджується витягом з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Стороною обвинувачення проведено низку слідчих (розшукових) та процесуальних дій, направлених на збирання, перевірку і оцінку доказів, з метою встановлення обставин, що мають значення для кримінального провадження, у межах складу кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст.190, ч. 2 ст. 364, ч. 1 ст. 366 КК України. Так, зокрема допитано службових осіб та співробітників ПрАТ «СК «Провідна», вилучено первинну документацію, призначено експертизу.

Строк досудового розслідування неодноразово продовжувався, вчергове ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва від 07.01.2022 до 27.05.2022.

Положення ст.55 Конституції України визначають, що кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Прокурор, слідчий суддя, суд, як і інші органи державної влади та їх посадові особи відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, виявити як ті обставини, що викривають, так і ті, що виправдовують підозрюваного, обвинуваченого, а також обставини, що пом`якшують чи обтяжують його покарання, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.

Відповідно до ст.28 КПК України під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені цим Кодексом строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень.

Проведення досудового розслідування у розумні строки забезпечує прокурор, слідчий суддя (в частині строків розгляду питань, віднесених до його компетенції), а судового провадження - суд.

Критеріями для визначення розумності строків кримінального провадження є: 1) складність кримінального провадження, яка визначається з урахуванням кількості підозрюваних, обвинувачуваних та кримінальних правопорушень, щодо яких здійснюється провадження, обсягу та специфіки процесуальних дій, необхідних для здійснення досудового розслідування тощо; 2) поведінка учасників кримінального провадження; 3) спосіб здійснення слідчим, прокурором і судом своїх повноважень.

Підозрюваний, обвинувачений, потерпілий, інші особи, права чи інтереси яких обмежуються під час досудового розслідування, мають право на звернення до прокурора, слідчого судді або суду з клопотанням, в якому викладаються обставини, що обумовлюють необхідність здійснення кримінального провадження (або окремих процесуальних дій) у більш короткі строки, ніж ті, що передбачені цим Кодексом.

Ця норма кореспондує із положеннями ч.ч.1, 2 ст.114 КПК України, які передбачають, що для забезпечення виконання сторонами кримінального провадження вимог розумного строку слідчий суддя, суд має право встановлювати процесуальні строки у межах граничного строку, передбаченого цим Кодексом, з урахуванням обставин, встановлених під час відповідного кримінального провадження.

Будь-які строки, що встановлюються прокурором, слідчим суддею або судом, не можуть перевищувати меж граничного строку, передбаченого цим Кодексом, та мають бути такими, що дають достатньо часу для вчинення відповідних процесуальних дій або прийняття процесуальних рішень та не перешкоджають реалізації права на захист.

Отже, передбачений ч.2 ст.28 КПК України обов`язок слідчого судді стежити за дотриманням розумного строку при розгляді питань, віднесених до його компетенції, не виключає можливості розгляду ним клопотань, поданих на підставі ч.6 ст.28 КПК України, та встановлення для сторін кримінального провадження процесуальних строків відповідно до положень ст.114 КПК України.

З аналізу практики ЄСПЛ щодо тлумачення положення «розумний строк» вбачається, що строк, який можна визначити розумним, не може бути однаковим для всіх справ і було б неприродно встановлювати один строк у конкретному цифровому виразі для усіх випадків. Таким чином, у кожній справі виникає проблема оцінки розумності строку, яка залежить від певних обставин (рішення у справі «Броуган та інші проти Сполученого Королівства» від 29.11.1988).

Обов`язковість урахування цілої низки конкретних обставин справи при визначенні розумності строку у кримінальному провадженні зумовила також необхідність вироблення ЄСПЛ переліку взаємопов`язаних критеріїв, які сформовано, зокрема, у рішення ЄСПЛ у справі «Кениг проти Федеративної республіки Німеччини». Відповідно до п. 99 цього Рішення: «розумний строк розгляду в сенсі п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини й основоположних свобод оцінюється з огляду на обставини справи. Вивчаючи розумність строків кримінального процесу, суд звертає увагу inter alia (поміж іншим) на складність справи, поведінку заявника та рух справи в адміністративних органах і судах. Однак, затримки, викликані труднощами справи й поведінкою заявника, самі по собі не виправдовують тривалість судового розгляду. Головна причина полягає в процесі ведення справи, тобто саме способі реалізації уповноваженими суб`єктами своїх повноважень». Аналогічна позиція висловлена і у п. 116 рішення ЄСПЛ у справі «Вергельський проти України» від 12.03.2009, рішення у справі «Фрідленд проти Франції» від 27.06.2000, п. 67 рішення у справі «Пелісьє і Сассі проти Франції» від 25.03.1999, рішення у справі «Філіс проти Греції» від 27.08.1991.

В пункті 39 рішення «Антоненков та інші проти України», Суд вказав, що період часу, який має бути взятий до уваги для визначення тривалості кримінального провадження, починається з дня, коли особу «обвинувачено» в автономному або матеріальному розумінні цього терміна. Він закінчується у день, коли обвинувачення остаточно визначено або провадження припинено (п. 81 рішення у справі «Рохліна проти Росії» від 07.04.2005).

Слідчим суддею встановлено, що у кримінальному провадженні №0000910 від 29.04.2020 жодну особу про підозру не повідомлено.

На підставі Закону України «Про внесення змін до Кримінального процесуального кодексу України щодо удосконалення порядку здійснення кримінального провадження в умовах воєнного стану» від 14.04.2022 внесено зміни до КПК України, у зв`язку з чим набула чинності норма ч. 8 ст. 615 КПК України, відповідно до якої у разі введення воєнного стану у кримінальних провадженнях, в яких жодній особі не було повідомлено про підозру на дату введення воєнного стану, строк від зазначеної дати до дати припинення чи скасування воєнного стану не зараховується до загальних строків, передбачених ст. 219 цього Кодексу.

У кримінальному провадженні призначено судово-економічну експертизу для визначення суми завданих збитків. Проведення експертизи доручено КНДІСЕ, однак висновок експерта ще не надійшов.

На підставі викладеного, слідчий суддя доходить висновку про відсутність підстав для встановлення строків досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000910 від 29.04.2020, у зв`язку з чим відмовляє у задоволенні клопотання.

Керуючись ст. ст. 28, 113, 114, 309, 372, 376, 615 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В:

Відмовити у задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 , в інтересах ПрАТ СК «Провідна», про встановлення строків досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000910 від 29.04.2020.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1