У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 травня 2024 р. м. Кобеляки

Слідчий суддя Кобеляцького районного суду Полтавської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кобеляки клопотання прокурора Кобеляцького відділу Решетилівської окружної прокуратури про арешт майна

Встановив:

23 травня 2024 року до Кобеляцького районного суду Полтавської області надійшло клопотання прокурора Кобеляцького відділу Решетилівської окружної прокуратури про арешт майна.

В клопотанні зазначено, що 22 травня 2024 року під час патрулювання акваторії Кам`янського водосховища, неподалік с. Світлогірське Полтавського району, на території РЛП «Нижньоворсклянський» виявлено незаконний вилов риби за допомогою заборонених знарядь лову жиляних сіток. Цього ж дня проведено огляд місця події, під час якого виявлено та вилучено забрідницький костюм, риболовні жиляні сітки: довжина - 50 м, висота - 1,5 м, вічко сіткового полотна - 50*50 мм, та довжина - 60 м, висота - 3 м, вічко сіткового полотна - 60*60 мм. і рибу: карась 84 шт, короп 2 шт, загальною вагою 52,9 кг.

Вилучені речі та риба визнані по справі речовими доказами.

З метою збереження речових доказів, які є предметом вчинення кримінального проступку, забезпечення кримінального провадження ( у разі встановлення вини особи має бути застосована спеціальна конфіскація), а також проведення у справі експертиз, прокурор прохає накласти арешт на костюм, сітки та рибу. Костюм і сітки прохає залишити на зберіганні ВП № 2 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області, а рибу передати на зберігання інспектору служби державної охорони РЛП «Нижньоворсклянсь- кий» ОСОБА_3 .

Учасники справи: прокурор Кобеляцького відділу Решетилівської окружної прокуратури та користувач майна ОСОБА_4 , будучи повідомленими про дату, час і місце розгляду справи, в судове засідання не з`явилися.

Слідчий суддя, розглянувши матеріали клопотання, дійшов до таких висновків.

Частиною 1 статті 172 КПК України визначено, що клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Враховуючи зазначене, оскільки учасники справи повідомлені про дату, час і місце розгляду справи, то розгляд справи необхідно провести без їх участі.

Судом установлено, що 22 травня 2024 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ч. 1 ст. 249 КК України внесені відомості за фактом виявлення неподалік с. Світлогірське Полтавського району особи, яка займалась незаконним виловом риби за допомогою заборонених знарядь лову.

22 травня 2024 року проведено огляд місця події, під час якого виявлено та вилучено: 2 жиляні сітки з параметрами: довжина - 50 м, висота - 1,5 м, вічко сіткового полотна - 50*50 мм, та довжина - 60 м, висота - 3 м, вічко сіткового полотна - 60*60 мм, забрідницький костюм, а також рибу, яка знаходилась у сітках: карась 84 шт, короп 2 шт, загальною вагою 52,9 кг.

Виявлені та вилучені під час огляду місця події речі та риба визнані речовими доказами.

Дві риболовні жиляні передані на зберігання до камери схову ВП № 2 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області, а риба - інспектору служби державної охорони РЛП «Нижньоворсклянський» ОСОБА_3 .

Згідно п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України встановлено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним устатті 98 КПК України.

Частиною 4 ст.170 КПК України передбачено, що заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх не застосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Згідно ч.1 ст.98 КПК України вбачається, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально-протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

В ст. 100 КПК України визначено, що на речові докази може бути накладено арешт у порядку, передбаченому статтями 170-174 КПК України.

Тому, з огляду на вищевказані положення КПК України, майно, яке має ознаки речового доказу повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто є його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу - запобігання можливості протиправного впливу (відчуження, знищення, приховання) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

Арешт майна, яке має ознаки речового доказу, по суті являє собою форму забезпечення доказів, є самостійною правовою підставою для арешту майна поряд з забезпеченням цивільного позову та конфіскацією майна та, на відміну від двох останніх правових підстав, не вимагає оголошення підозри у кримінальному провадженні і не пов`язує особу підозрюваного з можливістю арешту такого майна.

Слідчим суддею установлено, що органами дізнання проводиться досудове розслідування за фактом незаконного зайняття рибним промислом, яке заподіяло істотну шкоду.

Враховуючи викладене, слідчий суддя вважає, що вилучені сітки, костюм і риба, на які прокурор прохає накласти арешт відповідає критеріям ст. 98 КПК України, оскільки сітки та костюм є засобами та знаряддями вчиненого правопорушення, риба є безпосередньо об`єктом кримінального проступку. З урахування викладеного, з метою збереження речових доказів, вважаю за необхідне накласти на них арешт.

З метою зберігання речових доказів у належних умовах, і ефективного здійснення досудового розслідування, вважаю, що вилучені сітки та забрідницький костюм необхідно залишити на зберігання на території ВП № 2 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області. Вилучену рибу можливо передати на відповідальне зберігання інспектору служби державної охорони РЛП «Нижньоворсклянський» ОСОБА_3 .

Керуючись статтями 171 - 173, 175, 309, 395 КПК України, слідчий суддя

Постановив:

Клопотання прокурора Кобеляцького відділу Решетилівської окружної прокуратури про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на:

1. Дві риболовні жиляні сітки: 1 довжиною 50 м, висотою 1,5 м, вічко сіткового полотна - 50*50 мм, 2 довжиною 60 м, висотою 3 м, вічко сіткового полотна - 60*60 мм, які залишити на зберігання в камері схову ВП № 2 Полтавського РУП ГУНП в Полтавській області.

2. Рибу: карась 84 шт, короп 2 шт, загальною вагою 52,9 кг, яку залишити на зберігання інспектору служби державної охорони РЛП «Нижньоворсклянський» ОСОБА_3 .

Копію ухвали направити прокурору Кобеляцького відділу Решети- лівської окружної прокуратури в Полтавській області ОСОБА_5 , ОСОБА_4 , а також інспектору служби державної охорони РЛП «Нижньоворсклянський» ОСОБА_3 .

Ухвала про арешт майна виконується негайно прокурором Кобеляцького відділу Решетилівської окружної прокуратури.

Роз`яснити, що згідно ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

На ухвалу слідчого судді, протягом п`яти днів, з дня її прийняття, може бути подана апеляційна скарга до Полтавського апеляційного суду через Кобеляцький районний суд Полтавської області.

Слідчий суддя