Справа 688/5173/23
№ 1-кп/688/45/24
Ухвала

іменем України

20 лютого 2024 року м. Шепетівка

Шепетівський міськрайонний суд Хмельницької області у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань в м. Шепетівка кримінальне провадження № 0001117 за обвинуваченням

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Шепетівка Хмельницької області, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 ,

у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 186, ч. 1 ст. 263, ч. 1 ст. 309 КК України,

встановив:

Прокурор заявив клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту обвинуваченому ОСОБА_4 .

В обґрунтування клопотання прокурор зазначив, що обвинувачений може переховуватись від суду, оскільки в розпорядженні сторони обвинувачення є вагомі докази щодо вчинення ОСОБА_4 тяжких кримінальних правопорушень та те, що у разі визнання його винуватим у вчиненні вказаних кримінальних правопорушень йому загрожує покарання у виді позбавлення волі на строк від 3 до 7 років, а тому, не виключається, що з метою уникнення вказаного покарання, у випадку не застосування запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, останній, усвідомлюючи усю суворість потенційного покарання, не маючи міцних соціальних зв`язків, які б забезпечили його належну процесуальну поведінку та були стримуючим фактором для попередження його можливого переховування від суду, адже він на даний час розлучений, на праві власності житла чи іншого майна не має, може покинути своє місце проживання і переховуватись від суду. Також обвинувачений може незаконно впливати на свідків та потерпілого у кримінальному провадженні, оскільки встановлено, що свідки та потерпілий у вказаному кримінальному провадженні проживають в межах Шепетівського району, а потерпілий ОСОБА_6 під час допиту заявляв, що за час слідства ОСОБА_7 та його батько неодноразово приходили до нього та батьків, пропонували гроші за відмову від обвинувачення, а коли вони відмовилися, неодноразово висловлювали погрози застосування до нього та батьків фізичної розправи. Обвинувачений може вчиняти інші кримінальні правопорушення, оскільки встановлено, що хоча ОСОБА_4 ухвалою суду від 12.06.2023 звільнений від призначеного покарання за вироком Шепетівського міськрайонного суду від 25.05.2021, яким його визнано винуватим у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 296 КК України та призначено покарання у виді позбавлення волі строком на З роки і на підставі ст. 75 КК України звільнено від відбування покарання із іспитовим строком 2 роки, фактично кримінальні правопорушення, передбачені ч. 1 ст. 263, ч. 1 ст. 309 КК України, він вчинив під час дії іспитового строку, що свідчить про його стійке небажання стати на шлях виправлення та існування реальних ризиків того, що він буде продовжувати займатися злочинною діяльністю.

Обвинувачений та його захисник заперечували проти продовження запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, просили застосувати нічний арешт. Захисник зокрема зазначив, що обвинувачений має постійне місце роботи, зареєстрований ФОП, вимушено не працює.

Заслухавши думку учасників судового провадження, суд дійшов до таких висновків.

Клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту слід задовольнити, з огляду на таке.

Згідно з ч. 1 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Відповідно до ч. 3 ст. 331 КПК України за наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та надсилається уповноваженій службовій особі до місця ув`язнення.

Стаття 177 КПК України передбачає, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам, зокрема: переховуватися від суду; незаконно впливати на свідка; вчинити інше кримінальне правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Прокурор не має права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, на які вказує прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ст. 181 КПК України домашній арешт полягає у забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Ухвалою Шепетівського міськрайонного суду Хмельницької області від 27.12.2023 року ОСОБА_4 продовжено запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту строком до 27.02.2024. З об`єктивних причин розгляд справи не може бути завершений до вказаної дати.

Прокурор зазначає, що обвинувачений може переховуватися від суду, усвідомлюючи неминучість покарання за вчинення кримінальних правопорушень, може незаконно впливати на свідків, потерпілого, здійснювати їх залякування, погрожувати їм, а також вчинити інші кримінальні правопорушення.

Щодо доводів сторони обвинувачення про можливий вплив на потерпілого та свідків, суд враховує, що з реєстру матеріалів досудового розслідування вбачається, що на стадії досудового розслідування допитано ряд осіб як свідків, потерпілий допитаний в порядку статті 225 КПК України. Отже, при встановленні наявності ризику впливу на потерпілого та свідків, слід враховувати встановлену КПК процедуру отримання показань, що після направлення обвинувального акта до суду на стадії судового розгляду - свідок та потерпілий допитується безпосередньо в судовому засіданні (стаття 224 КПК). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею.

За таких обставин, суд вважає, що ризик впливу на свідків та потерпілого у справі не можна повністю виключити на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом показань від свідків, потерпілого та дослідження їх судом.

При вирішенні клопотання суд враховує, що ОСОБА_4 не судимий в силу ст. 89 КК України, обвинувачується зокрема у вчиненні тяжких злочинів, прокурором доведено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні злочинів, які інкримінуються, а також існування зазначених у клопотанні прокурора ризиків.

Обставини, що враховувалися слідчим суддею під час обрання запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту та судом під час продовження цього запобіжного заходу, на час розгляду клопотання не змінилися, підстав для застосування щодо ОСОБА_4 більш м`якого запобіжного заходу немає.

Враховуючи викладене, зметою досягнення дієвості цього кримінального провадження, забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, суд вважає за необхідне продовжити строк запобіжного заходу обвинуваченому у вигляді цілодобового домашнього арешту на 2 місяці.

Кримінальний процесуальний закон не вимагає надання доказів того, що обвинувачений обов`язково (поза всяким сумнівом) здійснюватиме дії, передбачені ч. 1 ст.177 КПК України, проте вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснити у кримінальному провадженні в майбутньому.

На думку суду, у разі обрання щодо обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу, є висока ймовірність вчинення ним дій, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України. Щодо посилання сторони захисту, що обвинувачений позбавлений можливості здійснювати господарську діяльність як фізична особа-підприємець, суд зазначає, що обвинувачений вправі працювати дистанційно, а також уповноважити довірену особу (осіб) виконувати необхідні функції щодо управління бізнесом. На даний час потреби судового провадження, в якому ще не розпочато дослідження доказів, виправдовують застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Керуючись ст.ст. 177, 181, 194, 331, 372 КПК України, суд

постановив:

Клопотання прокурора про продовження строку запобіжного заходу, обраного обвинуваченому ОСОБА_4 ,задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту який полягає у забороні обвинуваченому цілодобово залишати місце проживання за адресою: АДРЕСА_1 , на 2 місяці - до 20 квітня 2024 року.

Покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до суду;

- не залишати без дозволу суду місце постійного проживання за адресою: АДРЕСА_1 , цілодобово;

- повідомляти суд про зміну місця свого проживання; утримуватись від спілкування зі свідками та потерпілим;

- носити електронний засіб контролю.

Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_4 , що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники поліції, з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися у житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Копію ухвали невідкладно вручити учасникам судового провадження.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Алла ЦІДИК