Справа № 645/3739/24
Провадження № 1-кс/645/964/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 червня 2024 року Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання прокурора Немишлянської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000282 від 17.06.2024 року, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України,

в с т а н о в и в:

Прокурор Немишлянської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 звернувся до Фрунзенського районного суду м. Харкова з клопотанням, в якому просить накласти арешт на тимчасове вилучене майно, а саме: мобільний телефон ТМ Redmi 10 C Graphite Gray 4 GB RAM 64 GB ROM, imei1: НОМЕР_1 , imei2: НОМЕР_2 та після проведення необхідних слідчих дій передати його на відповідальне зберігання потерпілому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування клопотання зазначено, що 16.06.2024 року до ЧЧ ВП № 2 ХРУП № 2 в Харківській області надійшла заява від ОСОБА_4 про те, що за адресою: АДРЕСА_1 , його знайомий шляхом довіри заволодів мобільним телефоном ТМ Хіаоmі Redmi, під приводом тимчасового користування (подзвонити) та зник разом з мобільним телефоном.

За даним фактом 17.06.2024 року розпочато кримінальне провадження, відомості про яке внесено до ЄРДР за № 0000282, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України.

Допитаний у якості потерпілого ОСОБА_5 повідомив, що 16.06.2024 року у денний час знаходився за адресою: АДРЕСА_1 , та до нього підійшов ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 . У подальшому під час розмови ОСОБА_6 повідомив, що його мобільний телефон розрядився та йому потрібно зателефонувати знайомому. Після чого ОСОБА_5 на прохання ОСОБА_6 передав свій мобільний телефон ТМ Redmi 10 C Graphite Gray 4 GB RAM 64 GB ROM, imei1: НОМЕР_1 , imei2: НОМЕР_2 , але ОСОБА_6 мобільний телефон так і не повернув.

У ході досудового розслідування встановлено, що мобільний телефон М Redmi 10 C Graphite Gray 4 GB RAM 64 GB ROM, imei1: НОМЕР_1 , imei2: НОМЕР_2 , перебував у користуванні ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка 25.06.2024 року за письмовою заявою добровільна видала мобільний телефон ТМ Redmi 10 C Graphite Gray 4 GB RAM 64 GB ROM, imei1: НОМЕР_1 , imei2: НОМЕР_2 , пояснивши, що вона його отримала від ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

25.06.2024 року постановою дізнавача вищезазначений предмет визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

Прокурор вказує, що метою накладення арешту на вищезазначене майно є забезпечення кримінального провадження, зокрема необхідність його використання в ході досудового розслідування в якості речового доказу для призначення судових експертиз, а також встановлення істини під час досудового розслідування.

Прокурор у судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце розгляду клопотання була повідомлена своєчасно та належним чином, надала суду заяву про проведення судового засідання без її участі та без фіксування судового засідання технічними засобами.

Підстав для визнання явки прокурора обов`язковою слідчий суддя не вбачає.

Згідно ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Клопотання про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду питання слідчим суддею від учасників процесуальної дії не надійшло, за ініціативою суду не здійснюється, що відповідає положенням ст. 107 КПК України.

Слідчий суддя перевіривши матеріали, додані до клопотання, приходить до наступного висновку.

Згідно з ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

25 червня 2024 року (вівторок) до Фрунзенського районного суду м. Харкова надійшло клопотання прокурора Немишлянської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні за № 0000282 від 17.06.2024 року, добровільно виданого 25.06.2024 року (вівторок). Вказане клопотання надійшло до суду 25.06.2024 року. Таким чином, строки звернення до суду з клопотанням про арешт майна прокурором не порушені.

Судом встановлено, що 16.06.2024 року до ЧЧ ВП № 2 ХРУП № 2 в Харківській області надійшла заява від ОСОБА_4 про те, що за адресою: АДРЕСА_1 , його знайомий шляхом довіри заволодів мобільним телефоном ТМ Хіаоmі Redmi, під приводом тимчасового користування (подзвонити) та зник разом з мобільним телефоном.

За даним фактом 17.06.2024 року розпочато кримінальне провадження, відомості про яке внесено до ЄРДР за № 0000282, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України.

25.06.2024 року ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , за письмовою заявою добровільно видала мобільний телефон ТМ Redmi 10 C Graphite Gray 4 GB RAM 64 GB ROM, imei1: НОМЕР_1 , imei2: НОМЕР_2 , пояснивши, що вона його отримала від ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Постановою дізнавача СД ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області ОСОБА_8 від 25 червня 2024 року добровільно виданий 25.06.2024 року мобільний телефон, зазначений вище, визнано речовим доказом.

Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно ч. 5 ст. 132 КПК України під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд, зокрема, повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Згідно з ч. 11 ст. 170 КПК України заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).

Таким чином, доведено, що вказані у клопотанні речі, мають значення для забезпечення даного кримінального провадження, оскільки існують розумні підозри вважати, що це майно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, і не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню.

Керуючись ст.ст. 2, 7, 98, 132, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, суд, -

п о с т а н о в и в:

Клопотання прокурора Немишлянської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна - задовольнити.

Накласти арешт на тимчасове вилучене майно, а саме: мобільний телефон ТМ Redmi 10 C Graphite Gray 4 GB RAM 64 GB ROM, imei1: НОМЕР_1 , imei2: НОМЕР_2 , який 25.06.2024 року добровільно видала ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Після проведення необхідних слідчих дій речовий доказ у кримінальному провадженню №0000282 від 17.06.2024 року передати на відповідальне зберігання потерпілому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Виконання ухвали доручити ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області та Немишлянській окружній прокуратурі м. Харкова.

Роз`яснити, що відповідно до положень ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали складено 26.06.2024 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1