УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 червня 2024 року місто Київ

Шевченківський районний суд міста Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 ,

розглянувши матеріали скарги адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої особи Державного бюро розслідувань, яка полягає у невнесенні відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою від 18.06.2024,

В С Т А Н О В И В :

До Шевченківського районного суду міста Києва надійшла скарга адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої особи Державного бюро розслідувань, яка полягає у невнесенні відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою від 18.06.2024.

Скаргу мотивовано тим, що 18.06.2024 адвокат ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 подав засобами електронного зв`язку до Державного бюро розслідувань, заяву від 18.06.2024 про вчинення кримінального правопорушення.Вказану заяву отримано уповноваженою особою Державного бюро розслідувань 18.06.2024.

В подальшому, 21.06.2024 на електронну скриньку адвоката від Державного бюро розслідувань надійшов лист №1924/зкп/10-2-02-01-7854/24 від 21.06.2024, з якого вбачається, що за результатом перевірки було встановлено відсутність підстав для внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Водночас, не погоджуючись з вказаним рішенням, адвокат просить зобов`язати уповноважену особу вказаного органу внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати досудове розслідування.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали скарги, дійшов висновку, що скарга підлягає поверненню особі, яка її подала, з огляду на наступне.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні заявником може бути оскаржена бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Частиною 2 ст. 304 КПК України встановлено, що скарга повертається, якщо її подано особою, яка немає права подавати скаргу.

Положеннями ст. 3 КПК України встановлено, що учасниками кримінального провадження є сторони кримінального провадження, потерпілий, його представник та законний представник, цивільний позивач, його представник та законний представник, цивільний відповідач та його представник, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, третя особа, щодо майна якої вирішується питання про арешт, інша особа, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, особа, стосовно якої розглядається питання про видачу в іноземну державу (екстрадицію), заявник, у тому числі викривач, свідок та його адвокат, понятий, заставодавець, перекладач, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, секретар судового засідання, судовий розпорядник.

Відповідно до ст. 60 КПК України заявником є фізична або юридична особа, яка звернулася із заявою або повідомленням про кримінальне правопорушення до органу державної влади, уповноваженого розпочати досудове розслідування, і не є потерпілим.

При цьому, КПК України не містить положень щодо представника заявника/скаржника, в тому числі коли заявником/скаржником є юридична особа, та яким чином підтверджуються його повноваження.

В той же час, відповідно до ч. 6 ст. 9 КПК встановлено, що у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Однією із загальних засад кримінального провадження є рівність перед законом і судом .

Згідно із ст. 10 КПК України не може бути привілеїв чи обмежень у процесуальних правах, передбачених цим Кодексом, за ознаками раси, кольору шкіри, політичних, релігійних чи інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, громадянства, освіти, роду занять, а також за мовними або іншими ознаками.

Оскільки ст. ст. 641, 642 КПК України так само як і ст. 60 КПК України структурно знаходяться у § 5 глави 3 розділу І КПК України, яка визначає хто є заявником у кримінальному провадженні, можна зробити висновок, що представником заявника, в контексті можливості здійснювати повноваження представника у кримінальному провадженні можна порівняти із представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження.

Таким чином, на переконання слідчого судді, порядок і форма підтвердження повноважень представника заявника/скаржника, з метою дотримання засад рівності перед законом і судом, повинні бути такими ж самими, які передбачені для вищевказаних осіб.

Так, за змістом вказаних норм кримінального процесуального закону, представником зазначених учасників кримінального провадження може бути, зокрема, захисник.

Отже, представником заявника/скаржника, аналогічно вказаним вище нормам, може бути особа, яка у кримінальному провадженні має право бути захисником (адвокатом) .

При цьому, можливість особи у кримінальному провадженні діяти при зверненні до суду, в тому числі під час підписання та подання заяви/скарги, в якості представника обумовлюється необхідністю підтвердження наявності у неї відповідних повноважень.

Статтею 26 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» встановлено, що документами, що посвідчують повноваження адвоката на надання правничої допомоги, можуть бути: договір про надання правничої допомоги; довіреність; ордер; доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правничої допомоги.

Повноваження адвоката як захисника або представника в господарському, цивільному, адміністративному судочинстві, кримінальному провадженні, розгляді справ про адміністративні правопорушення, а також як уповноваженого за дорученням у конституційному судочинстві підтверджуються в порядку, встановленому законом.

Адвокат зобов`язаний діяти в межах повноважень, наданих йому клієнтом, у тому числі з урахуванням обмежень щодо вчинення окремих процесуальних дій.

Як передбачено ч. 1 ст. 50 КПК України повноваження захисника на участь у кримінальному провадженні підтверджуються: 1) свідоцтвом про право на зайняття адвокатською діяльністю; 2) ордером, договором із захисником або дорученням органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги.

При цьому, як вбачається із скарги, її підписано адвокатом ОСОБА_2 , яким на підтвердження своїх повноважень, до матеріалів скарги надано ордер на надання правничої (правової) допомоги, в якому у графі «назва органу у якому надається правова допомога», зазначено Печерський районний суд м. Києва. Крім того, копія скарги яка подана до Шевченківського районного суду м. Києва через «Електронний суд», містить копію скарги яка адресується Печерському районному суду м. Києва.

Таким чином, адвокатом до матеріалів скарги не надано підтвердження повноважень на підписання та подання скарги слідчому судді Шевченківського районного суду м. Києва в інтересах ОСОБА_3 .

Враховуючи викладене, слідчий суддя вважає, що скарга адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої особи Державного бюро розслідувань, яка полягає у невнесенні відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою від 18.06.2024, підлягає поверненню особі, яка її подала.

Одночасно з цим слідчий суддя роз`яснює, що повернення скарги не позбавляє права повторного звернення до слідчого судді, суду в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 214, 303, 304, 395 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В:

Скаргу адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 на бездіяльність уповноваженої особи Державного бюро розслідувань, яка полягає у невнесенні відомостей про вчинення кримінального правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань за заявою від 18.06.2024 - повернути особі, яка її подала.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1