Коростишівський районний суд Житомирської області
Справа № 935/559/23
Провадження № 1-кп/935/107/24
У Х В А Л А

Іменем України

04 березня 2024 року м.Коростишів

Коростишівський районний суд Житомирської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1

секретаря судового засідання ОСОБА_2

за участі прокурора ОСОБА_3

обвинуваченого ОСОБА_4

захисника ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Коростишеві кримінальне провадження стосовно ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України

установив:

У провадженні Коростишівського районного суду Житомирської області перебуває зазначене кримінальне провадження.

У судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з метою забезпечення виконання обвинуваченим ОСОБА_6 покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання переховування його від суду, вчиненню іншого кримінального правопорушення, незаконному впливу на потерпілу та свідків, вцілому, обґрунтовуючи клопотання існуванням ризиків , передбачених ст. 177 КПК України.

Крім того, враховуючи повернення ухвали суду про призначення судово-психіатричної експертизи від 22.01.2024 без виконання , прокурор все ж таки наполягає на призначенні такої експертизи , просить доручити її проведення експертам Львівської філії судових експертиз Державної установи «Інститут судової психіатрії Міністерства охорони здоров`я України».

Обвинувачений та його захисник щодо клопотання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечили, але клопотання щодо призначення судово-психітричної експертизи підтримали.

Заслухавши учасників кримінального провадження, дослідивши матеріали справи, суд дійшов такого висновку.

Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 цього Кодексу.

Відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України, підстави продовження запобіжного заходу обвинуваченому обґрунтовуються можливістю настання ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які не зменшились та не зникли, існування яких підтверджено під час обрання та продовження запобіжного заходу обвинуваченому.

Відповідно до ч. 1 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Вирішуючи питання щодо продовження обраного стосовно обвинуваченого запобіжного заходу суд враховує наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, який відповідно до ст. 12 КК України, є тяжким злочином, міра покарання за який, у разі визнання його винуватим, є позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років, а також вік обвинуваченого, сімейний стан, стан здоров`я, місце проживання та інші обставини, що характеризують особу обвинуваченого, дані про соціальні зв`язки та спосіб життя.

Обвинувачений ОСОБА_6 зареєстрований та проживає в одному населеному пункті з потерпілою та свідками, не має стійких соціальних зв`язків (не одружений, утриманців не має), постійного джерела доходів, оскільки офіційно не працевлаштований, раніше притягався до кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення проти громадського порядку та моральності, а тому є достатні підстави вважати, що обвинувачений, у разі обрання йому альтернативного запобіжного заходу, з метою уникнення кримінальної відповідальності, буде незаконно впливати на потерпілу, свідків; може вчинити інше кримінальне правопорушення, що свідчить про підвищену суспільну небезпечність обвинуваченого та схильність до вчинення кримінальних правопорушень, тому, з метою запобігання ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, та забезпечення належної процесуальної поведінки, виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків, суд вважає доцільним продовжити обвинуваченому ОСОБА_6 запобіжний захід у виді тримання під вартою із визначенням застави, відповідно до ч. 3 ст. 182 КПК України.

Судом не встановлено, а стороною захисту в судовому засіданні не доведено, що більш м`який запобіжний захід зможе запобігти вищевказаним ризикам та забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого ОСОБА_6 .

У той же час, суд вважає, що наведені прокурором у судовому засіданні підстави продовження обвинуваченому ОСОБА_6 строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є належним чином обґрунтованим та мотивованим, ризики, які слугували підставою для обрання такого запобіжного заходу під час досудового розслідування на даний час не змінилися.

Щодо призначення та проведення стосовно обвинуваченого ОСОБА_6 стаціонарної судової психіатричної експертизи суд зазначає наступне

Стаття 1 Закону України «Про судову експертизу» передбачає, що судова експертиза це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об`єктів, явищ і процесів, які містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні органів досудового розслідування чи суду.

Згідно ч. 1 ст. 332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 332 КПК України, суд має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам незалежно від наявності клопотання, у тому числі якщо, під час судового розгляду виникли підстави, передбачені частиною другою статті 509 цього Кодексу;

Відповідно до ч. 1 ст. 242 КПК України експертиза проводиться експертом за зверненням сторони кримінального провадження або за дорученням слідчого судді чи суду, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання.

Зі змісту частини другої вказаної статті слідує, що проведення експертизи є обов`язковим для визначення психічного стану підозрюваного, обвинуваченого, за наявності відомостей, які викликають сумнів щодо його осудності, обмеженої осудності.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 509 КПК України у разі, якщо під час кримінального провадження будуть встановлені обставини, які дають підстави вважати, що особа під час вчинення суспільно небезпечного діяння була в неосудному або в обмежено осудному стані або вчинила кримінальне правопорушення в осудному стані, але після його вчинення захворіла на психічну хворобу, яка позбавляє її можливості усвідомлювати свої дії або керувати ними призначення експертизи є обов`язковим. У разі необхідності здійснення тривалого спостереження та дослідження особи може бути проведена стаціонарна психіатрична експертиза, для чого така особа направляється до відповідного медичного закладу на строк не більше двох місяців. Питання про направлення особи до медичного закладу для проведення психіатричної експертизи вирішується під час досудового розслідування - ухвалою слідчого судді за клопотанням сторони кримінального провадження в порядку, передбаченому для подання та розгляду клопотань щодо обрання запобіжного заходу, а під час судового провадження - ухвалою суду.

Наказом МОЗ № 865 від 08.05.2018 року «Про затвердження порядку проведення судово-психіатричної експертизи» встановлено, що СПЕ проводять державні спеціалізовані судово-психіатричні установи Міністерства охорони здоров`я України.

Оскільки визначення психічного стану обвинуваченого відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 91 КПК України є обставиною, що підлягає доказуванню у кримінальному провадженні, іншими способами психічний стан обвинуваченого на даний час встановити неможливо, суд дійшов висновку, що потреби судового розгляду кримінального провадження виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи та дають підстави для призначення стаціонарної судової психіатричної експертизи для визначення психічного стану обвинуваченого .

Відповідно до п. 14 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 1997 року №8 «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах» судово-психіатрична експертиза обов`язково призначається для визначення психічного стану обвинуваченого за наявності у справі даних, які викликають сумнів щодо його осудності.

Відповідно до п.10 Порядку проведення судово-психіатричної експертизи предметом СПЕ є психічний стан особи у певні юридично значимі проміжки часу. Психічний стан особи у певні юридично значимі проміжки часу визначається з метою надання відповіді на запитання, поставлені особою або органом, яка (який) залучила(в) експерта, або слідчим суддею чи судом, що доручив проведення експертизи.

Строк проведення стаціонарної СПЕ становить до двох місяців, якщо коротший строк не встановлено ухвалою слідчого судді або суду п. 22 Порядку проведення судово-психіатричної експертизи.

Відповідно висновку експерта №152-2023 від 28.03.2023 ОСОБА_6 виявляє клінічні ознаки органічного змішаного розладу особистості змішаного (пренатального, після травматичного) ґенезу, стан компенсації. Під час судового розгляду поведінка обвинуваченого викликає сумнів щодо його психічного здоров`я.

Житомирський апеляційний суд у своїй ухвалі від 28.09.2023 також зауважив, що певні ознаки психічного розладу обвинуваченого мають очевидний характер і на це слід звернути увагу.

Ухвала суду від 22.01.2024 про призначення обвинуваченому стаціонарної судової психіатричної експертизи , проведення якої було доручено експертам КНП «Обласний медичний спеціалізований центр» Житомирської обласної ради, повернулась без виконання оскільки така експертиза в умовах даного медичного закладу не проводиться (лист №35 від 01.02.2024).

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. 91, 177,197, 242, 331, 332, 509 КПК України, суд

постановив:

Клопотання прокурора задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 02.05.2024 включно.

Визначити заставу у розмірі п`ятдесяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 134200 (сто тридцять чотири тисячі двісті) гривень, яку обвинувачений або заставодавець мають право у будь який момент внести протягом дії ухвали, що є підставою для звільнення обвинуваченого з-під варти.

3 моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі внесення застави покласти на обвинуваченого ОСОБА_6 такі обов`язки:

-прибувати до суду за кожною вимогою;

-повідомляти прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

-не відлучатись за межі населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає чи перебуває;

-заборонити спілкуватися зі свідками, потерпілими, іншими особами у кримінальному провадженні;

-здати на зберігання до слідчого свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України та в`їзд в Україну.

Роз`яснити заставодавцю обов`язок із забезпечення належної поведінки обвинуваченого та його явки за викликом.

У разі внесення застави обвинувачений зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Застава, що не була звернена в дохід держави, повертається обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу. При цьому застава, внесена обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава, внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Призначити у кримінальному провадженні стосовно ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, стаціонарну судову психіатричну експертизу , на вирішення якої поставити питання:

1) Чи страждав ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , від психічної хвороби в момент вчинення злочину, якщо так, від якої саме?

2) Чи міг ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 в момент вчинення злочину, усвідомлювати свої дії та керувати ними?

3) Чи страждає ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 від якоїсь психічної хвороби в даний час, якщо так - від якої саме та коли розпочалась дана хвороба?

4) Чи здатний ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 в даний час усвідомлювати свої дії та керувати ними?

5) Чи потребує ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 у застосування до нього примусових заходів медичного характеру, якщо так, то яких саме ?

6) Чи може ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 за своїм психічним станом приймати участь у судових засіданнях?

Проведення експертизи доручити експертам Львівської філії судових експертиз Державної установи «Інститут судової психіатрії Міністерства охорони здоров`я України»(79021, Львівська область, м. Львів, вул. Кульпарківська, 95, ).

Попередити експертів про кримінальну відповідальність за ст.ст. 384, 385 КК України та привести до присяги.

Направити до Львівської філії судових експертиз Державної установи «Інститут судової психіатрії Міністерства охорони здоров`я України» матеріали судової справи № 935/559/23 та матеріали кримінального провадження № 0000070 від 20.02.2023 за ч.4 ст. 185 КК України.

Доставити (етапувати) обвинуваченого ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 з ДУ «Житомирська УВП №8» до ДУ Львівський слідчий ізолятор" для подальшої його доставки у Львівську філію судових експертиз Державної установи «Інститут судової психіатрії Міністерства охорони здоров`я України» (79021, Львівська область, м. Львів, вул. Кульпарківська, 95, ) для проведення стаціонарної судової психіатричної експертизи.

Розгляд кримінального провадження продовжити після надходження висновку судово-психіатричної експертизи.

Ухвала у частині продовження запобіжного заходу може бути оскаржена до Житомирського апеляційного суду через Коростишівський районний суд Житомирської області протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1