У Х В А Л А

Справа № 126/493/24

Провадження № 1-кс/126/365/2024

19 березня 2024 року м. Бершадь

Бершадський районний суд Вінницької області

в складі слідчого судді ОСОБА_1

із секретарем ОСОБА_2

розглянувши в судовому засіданні в залі суду клопотання ОСОБА_3 , жителя АДРЕСА_1 , про скасування арешту накладеного на майно, -

встановив:

До Бершадського районного суду Вінницької області від ОСОБА_3 надійшло клопотання про скасування арешту майна, а саме з транспортного засобу УАЗ 452 ЛЕК номерний знак НОМЕР_1 , синього кольору, який поміщено на арешт майдан відділу поліції № 1 Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області; деревину у кількості близько трьох складометрів, яка перебуває у кузові вказаного транспортного засобу; бензопилу марки «Zomax» ZM C5801 синього кольору; сокиру з дерев`яною рукояттю; штикову лопату та бензопилу марки «STIHL» MS 250 помаранчевого кольору, які поміщено до кімнати зберігання речових доказів відділу поліції №1 Гайсинського РУП ГУНП.

В обґрунтування вимог, викладених в клопотанні, зазначає, що 22.02.2024 в АДРЕСА_2 , працівниками поліції було зупинено транспортний засіб УАЗ 452 ЛЕК д.н.з. НОМЕР_1 під його керуванням. Під час перевірки в кузові вказаного транспортного засобу поліцейські виявили фрагменти деревини, а також дві бензопили, сокиру з дерев`яною ручкою та штикову лопату.

22.02.2024 за даним фактом СВ було внесено відомості про вчинення злочину до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000117 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України.

Ухвалою слідчого судді Бершадського районного суду Вінницької області від 24.02.2024 задоволено клопотання слідчого СВ відділу поліції № 1 Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_4 та накладено арешт на вилучене 22.02.2024 під час огляду місця події майно.

Постановою слідчого СВ відділу поліції № 1 Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_4 від 29.02.2024 кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000117 від 22.02.2024 за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України закрито, у зв`язку із відсутністю в діянні складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України, а тому потреба в подальшому застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження, у вигляді накладення арешту на майно - відпала.

На підставі цього просить задоволити клопотання та скасувати арешт на вказаний транспортний засіб та майно, повернувши його ОСОБА_3 як законному користувачу та власнику.

ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, надав суду заяву в якій клопотання підтримав, просив його задоволити з вище наведених підстав. Розгляд справи просив проводити за його відсутності.

Слідчий СВ ВП № 1 Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області в судове засідання не з`явився.

Прокурор у судові засідання не з`явився, від нього надійшло письмове клопотання, в якому він просить клопотання ОСОБА_3 задоволити частково, а саме в частині скасування арешту на деревину у кількості близько трьох складометрів, яка перебувала у кузові транспортного засобу УАЗ 452 ЛЕК номерний знак НОМЕР_1 , оскільки вказана деревина була здобута внаслідок незаконної порубки і на даний час вирішується питання про притягнення ОСОБА_3 до адміністративної відповідальності.

Ч. 3 ст. 306 КПК України передбачено, що розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника та слідчого, дізнавача чи прокурора, рішення, дії чи бездіяльність яких оскаржується. Відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Враховуючи вимоги ч. 4 ст. 107 КПК України, відсутність осіб на розгляді клопотання та зважаючи на відсутність клопотань від учасників процесуальної дії про застосування технічних засобів фіксування, тому фіксування розгляду поданого клопотання за допомогою технічного засобу не здійснюється.

Слідчий суддя, дослідивши клопотання про скасування арешту, клопотання прокурора, дійшов до наступних висновків.

У відповідності до ст. 131 КПК України до заходів забезпечення кримінального провадження відноситься, зокрема, арешт майна, а в силу ст. 170 КПК арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку.

Ст. 1 КПК України визначено, що порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України, яке складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цього Кодексу та інших законів України.

Ухвалою слідчого судді Бершадського районного суду Вінницької області від 24.02.2024 задоволено клопотання слідчого СВ відділу поліції № 1 Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_4 та накладено арешт на вилучене 22.02.2024 під час огляду місця події майно, а саме: транспортний засіб УАЗ 452 ЛЕК номерний знак НОМЕР_1 , синього кольору, який відповідно до технічного паспорту транспортного засобу № 944737 належить ОСОБА_5 та фактично перебуває у користуванні ОСОБА_3 ; деревину у кількості близько трьох складометрів, яка перебуває у кузові вказаного транспортного засобу; бензопилу марки «Zomax» ZM C5801 синього кольору; сокиру з дерев`яною рукояттю; штикову лопату та бензопилу марки «STIHL» MS 250 помаранчевого кольору.

При вирішенні клопотання про скасування арешту на вказане майно, слідчий суддя крім іншого звертає увагу на те, що відповідно до положень ст. 174 КПК України з клопотанням про скасування арешту до слідчого судді може звернутися, серед інших підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна.

Згідно з ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому КПК України порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.

Відповідно ч.1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Європейський Суд з прав людини також нагадує, що будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (рішення від 23 вересня 1982 року у справі «Спорронг та Льон рот проти Швеції»).

Зі змісту наведеного, вбачається, що має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються щодо обмеження права власності та метою, яку прагнуть досягти органи досудового розслідування.

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, продовження заходів забезпечення кримінального провадження, як упродовж досудового розслідування так і судового розгляду, ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи та її судового розгляду зменшуються ризики, які стали підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження, відповідно зі спливом певного часу орган досудового розслідування має навести додаткові доводи в обґрунтування наявних ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстави для подальшого втручання у права особи в тому числі щодо позбавлення або обмеження права власності.

Статтею 41 Конституції України передбачено, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Право приватної власності є непорушним.

У постанові Великої Палати Верховного Суду від 30 червня 2020 року в справі № 727/2878/19 (провадження № 14-516цс19), було зроблено висновок про те, що у разі, якщо арешт на майно накладено в порядку, передбаченому КПК України 2012 року, особа, яка вважає, що такими діями порушено її право на майно, навіть за умови, що вона не є учасником кримінального провадження, а останнє закрив своєю постановою слідчий, має право звернутися до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту в порядку кримінального судочинства. Такий порядок захисту права на майно є ефективним, оскільки забезпечить відновлення права власника або іншого володільця майна, на яке був накладений арешт слідчим суддею у кримінальному провадженні.

Слідчим суддею встановлено, що постановою слідчого СВ відділу поліції № 1 Гайсинського РУП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_4 від 29.02.2024 кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000117 від 22.02.2024 за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України закрито, у зв`язку із відсутністю в діях ОСОБА_3 складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 246 КК України, на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України. Копію постанови з копією матеріалів направити до державної екологічної інспекції для вирішення питання щодо притягнення ОСОБА_3 до адміністративної відповідальності за ст.ст. 65 - 65-1 КУпАП.

За таких обставин, слідчий суддя дійшов висновку, що накладений арешт необхідно скасувати, а вилучене майно повинно бути частково повернуто заявнику. Поверненню підлягає усе майно, що належить, або перебуває у користуванні у користуванні ОСОБА_3 , окрім деревини у кількості близько трьох складометрів, оскільки останнім не доведено, що вона є саме його власністю.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 169 КПК України тимчасово вилучене майно повертається особі, у якої воно було вилучено у разі скасування арешту.

Ч. 3 ст. 169 КПК України передбачає, що слідчий, прокурор після отримання судового рішення про повне або часткове скасування арешту тимчасово вилученого майна повинні негайно вжити заходів щодо виконання судового рішення та направити повідомлення про його виконання слідчому судді.

Статтею 309 КПК України визначено перелік ухвал слідчого судді, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, до якого не входять ухвали слідчого, постановлені за результатами розгляду клопотання про скасування арешту майна. Скарги на інші ухвали слідчого судді оскарженню не підлягають і заперечення проти них можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Керуючись ст.ст. 169, 174, 303, 309 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту накладеного на майно - задовольнити частково.

Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Бершадського районного суду Вінницької області від 24.02.2024 у справі № 126/493/24 (провадження № 1-кс/126/304/2024), а саме на:

- транспортний засіб УАЗ 452 ЛЕК номерний знак НОМЕР_1 , синього кольору, який відповідно до технічного паспорту транспортного засобу № НОМЕР_2 належить ОСОБА_5 та фактично перебуває у користуванні ОСОБА_3 ;

- бензопилу марки «Zomax» ZM C5801 синього кольору;

- сокиру з дерев`яною рукояттю;

- штикову лопату;

- бензопилу марки «STIHL» MS 250 помаранчевого кольору, та повернути їх ОСОБА_3 , жителю АДРЕСА_1 , як користувачу та власнику.

В іншій частині вимог клопотання - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1