справа № 753/6336/24
провадження № 1-кс/753/1141/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"01" квітня 2024 р. слідчий суддя Дарницького районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі слідчого ОСОБА_3 , розглянувши у закритому судовому засіданні клопотання слідчого СВ Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києва ОСОБА_3 , погоджене прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 , про надання дозволу на обшуку за матеріалами кримінального провадження відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001057 від 13.03.2023 року за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.255, ч.4 ст. 28, ч.4 ст. 190 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Слідчий СВ Дарницького УП ГУ НП у м.Києві за погодженням із прокурором Дарницької окружної прокуратури м.Києва за матеріалами вказаного кримінального провадження звернувся до слідчого судді із клопотанням про надання дозволу на обшук в житловому будинку АДРЕСА_1 з метою виявлення підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 для подальшого його затримання.

Обґрунтовуючи подане клопотання сторона кримінального провадження вказує, що СВ Дарницького УП ГУНП в м.Києві здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0001057 від 13.03.2023 року за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.255, ч.4 ст. 28, ч.4 ст. 190 КК України.

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець с. Лазарівка Брусилівського району Житомирської області, українець, громадянин України, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 , та проживаючий за адресою: АДРЕСА_3 , він підозрюється в заволодіння чужим майном шляхом обману (шахрайство), вчиненому повторно, шляхом незаконних операцій з використанням електронно обчислювальної техніки, вчиненого організованою групою злочинною організацією, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 28 ч. 4 ст. 190 КК України.

30.09.2022 року в порядку статті 208 КПК України ОСОБА_5 затримано, а 01.10.2022 року йому повідомлено про підозру у вчиненні злочинів, передбачених ч.2 ст. 255, ч. 4 ст. 28 ч. 4 ст. 190 КК України.

02.10.2022 слідчим суддею Дарницького районного суду м. Києва відносно ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з можливістю внесення застави у розмірі 390000 гривень (внесено заставу).

10.11.2022 підозрюваному ОСОБА_5 на поштові адреси було скеровано повістки про допит у якості підозрюваного на наступні дати: 14.11.2022, 15.11.2022, 16.11.2022, а також захиснику ОСОБА_6 на електронну адресу було скеровано повідомлення про проведення слідчих дій з його підзахисним, однак підозрюваний ОСОБА_5 у вказані дні не з`явився та стороною захисту не було повідомлено про причини такої неявки.

25.11.2022 підозрюваний ОСОБА_5 разом з своїм захисником ОСОБА_7 прибув до Дарницького УП ГУНП у м. Києві, що за адресою: м. Київ, вул. Олександра Кошиця, 3-А, де прокурор Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 , (який є в групі прокурорів по даному провадженні) намагався вручити останнім копію клопотання про продовження обов`язків відносно ОСОБА_5 , (разом з додатками), однак останні відмовились в його отриманні і відмовились в проведенні подальшої слідчої дії «допиту підозрюваного», що було зафіксовано на відеокамеру.

29.11.2022 слідчий СВ Дарницького УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_8 (який є у групі слідчих по даному кримінальному провадженні), спільно з прокурором Дарницької окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_4 намагались вручити підозрюваному ОСОБА_5 повістки про виклик для проведення слідчої дії допит підозрюваного. Однак підозрюваний ОСОБА_5 спільно з своїм захисником ОСОБА_9 почали тікати ігноруючи законні вимоги слідчого та прокурора, та відмовились отримувати повістки про виклик.(Зафіксовано під відеозапис)

30.12.2022 поштовим зв`язком від підозрюваного ОСОБА_5 надійшло повідомлення, що останній хоче надати покази в кримінальному провадженні.

31.01.2022 через канцелярію Дарницького УП ГУНП у м. Києві підозрюваному ОСОБА_5 було скеровано повістки про виклик на наступні дати: 06.02.2023, 07.02.2023, 08.02.2023, 09.02.2023, 10.02.2023, а також 02.02.2023 продубльовано відправлення вказаних повісток про виклик через «УкрПошту». Підозрюваний у вказані дні не з`явився та сторона захисту не повідомила про причини такої не явки.

23.02.2023 за дорученням в порядку ст. 40 КПК України старшим інспектором УПК ДКП НПУ у м. Києві ОСОБА_10 підозрюваному ОСОБА_5 вдалось вручити повістки про виклик на наступні дати: 27.02.2023, 28.02.2023, 06.03.2023, 07.03.2023, 09.03.2023, 10.03.2023, 14.03.2023, 15.03.2023, 16.03.2023, 17.03.2023, 22.03.2023.

27.02.2023 від сторони захисту надійшло повідомлення, що ОСОБА_5 з 27.02.2023 перебуває на лікуванні в КНП «Брусилівська лікарня», після чого було скеровано запит до вказаного закладу, на який надійшла відповідь що ОСОБА_5 , 28.02.2023 було виписано з їхнього установи.

06.03.2023 стороною захисту було скеровано повідомлення, що ОСОБА_5 , утримав ушкодження та додано довідку з приватної клініки «Прохелс Медікал».

06.03.2023 було скеровано запит до закладу «Прохелс Медікал», на який відповіді надано не було.

08.03.2023 було здійснено виїзди за місцем проживання підозрюваного ОСОБА_5 , а саме за адресою: АДРЕСА_3 , однак двері квартири ні хто не відчинив. (Фіксувалось під відеозапис).

10.03.2023 повторно було здійснено виїзди за місцем проживання підозрюваного ОСОБА_5 , а саме за адресою: АДРЕСА_3 , однак двері квартири ні хто не відчинив (Фіксувалось під відеозапис).

13.03.2023 було винесено постанову про оголошення в розшук підозрюваного ОСОБА_5 , копії якої скеровано стороні захисту.

Крім того, до ВКП Дарницького УП ГУНП у м. Києві було скеровано в порядку ст.40 КПК України доручення щодо встановлення місця перебування підозрюваного ОСОБА_5

29.03.2023 слідчим суддею Дарницького районного суду м. Києва було винесено ухвалу про надання дозволу на затримання з метою приводу для участі у розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

23.11.2023 слідчим суддею Дарницького районного суду м. Києва було винесено ухвалу про надання дозволу на затримання з метою приводу для участі у розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

15.03.2024 надано доручення до УПК у м. Києві ДКП України щодо знаходження та затримання ОСОБА_5

27.03.2024 в якості свідка допитано інспектора 5-го відділу УПК в м. Києві ОСОБА_11 , який повідомив, що в ході розшуку підозрюваного ОСОБА_5 було встановлено, що останній переховується за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідно до інформації з Витягу Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстрацію прав та їх обтяжень щодо об`єкта нерухомого майна, житловий будинок за адресою: АДРЕСА_4 частина якого на праві власності належить ОСОБА_12 ; 1/3 частина належить ОСОБА_13 ; та 1/3 частини належить ОСОБА_14 .

Слідчий вважає, що у слідства є достатні підстави вважати, що за адресою: АДРЕСА_1 , може переховуватися ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Тобто, зі змісту клопотання вбачається, що слідчий не впевнений, що розшукуваний може перебувати за вказаною адресою.

Слідчий ОСОБА_3 , будучи присутнім у відповідності до ч.4 ст. 234 КПК України в судовому засіданні, клопотання підтримав та просив його задовольнити з підстав, зазначених у такому клопотанні. На питання слідчого судді щодо отриманих доказів про встановлене місцезнаходження розшукуваної особи, не спростував, що таких не має. Вказав, що мотиви клопотання будував на рапорті працівника поліції та протоколу допиту у якості свідка інспектора управління протидії кіберзлочинам в м.Києві Департаменту кіберзлочинності НП України, зважаючи на їх зміст.

Слідчий суддя, заслухавши слідчого, дослідивши копії документів та інших матеріалів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, а також витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, в рамках якого подається клопотання, у їх сукупності приходить до наступного висновку.

Слідчим суддею встановлено, що постановою слідчого від 15.03.2022 року досудове розслідування по кримінальному провадженню за № 0001057 від 13.03.2023 року за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.255, ч.4 ст. 28, ч.4 ст. 190 КК України, зупинено у зв`язку з оголошенням в розшук підозрюваного ОСОБА_5 (а.с.90-114).

Після зупинення досудового розслідування проведення слідчих (розшукових) дій не допускається, крім тих, які спрямовані на встановлення місцезнаходження підозрюваного.

Обшук, відповідно до ч. 1 ст. 234 КПК України, проводиться з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, відшукання знаряддя кримінального правопорушення або майна, яке було здобуте у результаті його вчинення, а також встановлення місцезнаходження розшукуваних осіб.

Відповідно до положень ч. 5 ст. 234 КПК України слідчий суддя відмовляє у задоволенні клопотання про обшук, якщо прокурор, слідчий не доведе наявність достатніх підстав вважати, що:

1) було вчинено кримінальне правопорушення;

2) відшукувані речі і документи мають значення для досудового розслідування;

3) відомості, які містяться у відшукуваних речах і документах, можуть бути доказами під час судового розгляду;

4) відшукувані речі, документи або особи знаходяться у зазначеному в клопотанні житлі чи іншому володінні особи;

5) за встановлених обставин обшук є найбільш доцільним та ефективним способом відшукання та вилучення речей і документів, які мають значення для досудового розслідування, а також встановлення місцезнаходження розшукуваних осіб, а також заходом, пропорційним втручанню в особисте і сімейне життя особи.

У разі необхідності провести обшук слідчий за погодженням з прокурором або прокурор звертається до слідчого судді з відповідним клопотанням, яке наряду з іншими відомостями, повинно містити відомості про житло чи інше володіння особи або частину житла чи іншого володіння особи, де планується проведення обшуку; особу, якій належить житло чи інше володіння, та особу, у фактичному володінні якої воно знаходиться; індивідуальні або родові ознаки речей, документів, іншого майна або осіб, яких планується відшукати, а також їхній зв`язок із вчиненим кримінальним правопорушенням; обґрунтування того, що доступ до речей, документів або відомостей, які можуть у них міститися, неможливо отримати органом досудового розслідування у добровільному порядку шляхом витребування речей, документів, відомостей відповідно до частини другої статті 93 цього Кодексу, або за допомогою інших слідчих дій, передбачених цим Кодексом, а доступ до осіб, яких планується відшукати, - за допомогою інших слідчих дій, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до прецедентної практики Європейського суду з прав людини для винесення постанови про проведення обшуку житла чи іншого володіння особи суди відповідно до законодавства повинні переконатися у тому, що існують достатні підстави вважати, що розшукувані предмети знаходяться там (справа «Геращенко проти України», п. 132). Суд не може залишити поза увагою певні фактологічні протиріччя стосовно проведення обшуку, які не були пояснені у переконливий спосіб (пункти 16-17, 41 і 47) (п.136 вказаного Рішення).

Суд у такому рішенні, окрім цього, також зазначив, що у цій справі обшук помешкання заявника проводився на підставі постанови, винесеної судом, отже підлягав судовому контролю. Проте лише цей факт сам по собі не є достатньою гарантією проти зловживань (Ухвала щодо прийнятності від 6 січня 2004 року у справі «Кронін проти Сполученого Королівства» (Cronin v. the United Kingdom), заява № 15848/03). При оцінці пропорційності втручання держави Суд має розглянути конкретні обставини кожної справи (рішення від 16 грудня 1997 року у справі «Каменцинд проти Швейцарії» (Camenzind v. Switzerland), п. 45, Reports of Judgments and Decisions 1997-VIII).

Також, щодо способу проведення обшуку Європейський суд з прав людини відзначає, що надто широко сформульована постанова про проведення обшуку давала міліції необмежену свободу дій у визначені того, які документи «становлять інтерес» для розслідування в кримінальній справі. Це призвело до проведення великого обшуку: вилучені документи й предмети не обмежувалися лише тими, які мали відношення до кримінальної справи («Smirnov v Russia», n. 471226).

Аналогічна позиція ЄСПЛ міститься в рішенні від 15 липня 2003 року у справі «Ернст та інші проти Бельгії», де вказано, що ордер на проведення обшуку не містив інформації щодо мети проведення обшуку та про предмети, що підлягають вилученню. Таким чином, слідчих було наділено широкими повноваженнями, обшуки не були пропорційними.

Конституція України гарантує недоторканість житла. Вона забороняє проникнення до житла чи до іншого володіння особи, проведення в них огляду чи обшуку інакше як за вмотивованим рішенням суду.

Положення ст. 311 ЦК України, 2003 року, дублює вищезазначені конституційні принципи.

КПК України для проведення обшуку житла або іншої власності вимагає наявності достатніх підстав вважати, що розшукувані предмети, або особа знаходяться там, та вмотивованої постанови суду на проведення такого обшуку. Така постанова суду оскарженню не підлягає. Кримінально-процесуального кодексу України вимагає від слідчого, який проводить обшук, вручити постанову суду про обшук особі або особам, які займають відповідне приміщення. У разі відмови добровільно видати розшукувані предмети слідчий проводить обшук або виїмку в примусовому порядку.

Згідно практики Європейського суду з прав людини під поняттям необхідності слід розуміти, що втручання відповідає нагальній суспільній необхідності та що воно пропорційне з правомірною метою, яку планується досягти (п.67 справи «ОЛССОН (OLSSON) проти Швеції», п. 44 справи «Камензинд проти Швейцарії» та інші).

Також, з метою дотримання принципу верховенства права, органи влади повинні вживати усіх розумних і доступних їм заходів для забезпечення збирання та збереження доказів, які стосуються події злочину. Це не є обов`язком досягнення результату, але обов`язком вжиття заходів. Зазначені усталені принципи були висловлені, у тому числі, у справах: «Холодков і Холодкова проти України» (заява 29697/08, рішення від 07 травня 2015 року), «Сердюк проти України» (заява 61876/08, рішення від 12 березня 2015 року), «Мащенко проти України» (заява № 42279/08, рішення від 11 червня 2015 року) .

При цьому, слідчий у забезпечення дотримання п.4 ч. 5 ст. 234 КПК України не обгрунтовав, що розшукувана особа знаходяться у зазначеному в клопотанні житлі, оскільки навіть зміст клопотання вказує, що слідчий не переконаий у цьому, адже лише вважає, що у слідства є достатні підстави вважати, що за адресою: АДРЕСА_1 , може переховуватися ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Так, посилання слідчого на рапорт старшого інспектора з ОД 2-го відділу УПК в м.Києві ДКП НП України ОСОБА_15 , який не має ознак належного рапорта працівника поліції, оскільки не має навіть дати, в якому зазначено лише одним реченням про те, що «в результаті проведених заходів встановлено адресу, де на даний час переховується розшукуваний ОСОБА_5 , 2003р.н., а саме: АДРЕСА_1 (а.с.115). Водночас, з яких саме проведених заходів, отриманих джерел оперативний працівник зробив такий висновок, такий рапорт інформації не містить. Й протокол допиту слідчим у якості свідка 27.03.2024 року інспектора 5-го відділу управління протидії кіберзлочинам в м.Києві Департаменту кіберзлочинності НП України ОСОБА_11 дублює аналогічний текст рапорта старшого інспектора з ОД 2-го відділу УПК в м.Києві ДКП НП України ОСОБА_15 , що вказує на формалізм формування документів для подачі клопотання про надання дозволу на обшук до слідчого судді.

Слідчий суддя відповідно до законодавства повинен переконатися у тому, що існують достатні підстави вважати, що розшукувана особа знаходяться саме там.

До клопотання не долучено жодного доказу, який вказував би на беззаперечну встановлену органом досудового розслідування обставину, що розшукуваний ОСОБА_5 , 2003р.н., знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 (рапорти про оперативне спостереження, фіксування користування розшукуваним засобами мобільного, іншого електронного зв`язку тощо за вказаною адресою, свідчення сусідів тощо).

З огляду на відсутність обґрунтування клопотання, що розшукувана особа знаходиться за місцем ймовірного проживання, при цьому не зазначено чому саме може перебувати за такою адресою: АДРЕСА_1 оскільки має інше місце реєстрації: АДРЕСА_2 , та проживання: АДРЕСА_3 , відтак відсутні підстави для надання дозволу на проведення обшуку згідно з положеннями КПК України.

Таким чином, доводи органу досудового розслідування щодо необхідності надання дозволу на проведення обшуку за місцем ймовірного проживання розшукуваної особи є необгрунтованими, а тому клопотання задоволенню не підлягає, оскільки підстави для проведення обшуку, визначені ч. 5 ст. 234 КПК України не доведені.

Слідчий суддя не може залишити поза увагою фактологічні протиріччя стосовно поданого клопотання про надання дозволу на проведення обшуку, які не були пояснені у переконливий спосіб, йзвертає увагу, що у разі відмови у задоволенні клопотання про дозвіл на обшук житла чи іншого володіння особи слідчий, прокурор не має права повторно звертатися до слідчого судді з клопотанням про дозвіл на обшук того самого житла чи іншого володіння особи, якщо у клопотанні не зазначені нові обставини, які не розглядалися слідчим суддею.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 234 - 235, 309 КПК України, слідчий суддя -

УХВАЛИВ:

У клопотанніслідчого СВ Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києва ОСОБА_3 , погодженому прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 , про надання дозволу на обшуку за матеріалами кримінального провадження відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001057 від 13.03.2023 року за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.255, ч.4 ст. 28, ч.4 ст. 190 КК України, - відмовити.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили з моменту її проголошення й оскарженню не підлягає.

СЛІДЧИЙ СУДДЯ: