Справа № 487/4288/24
Провадження № 1-кс/487/3023/24
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13.05.2024 м.Миколаїв

Слідчий суддя Заводського районного суду міста Миколаєва ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань - ОСОБА_2 , прокурора - ОСОБА_3 , захисника - ОСОБА_4 , підозрюваного - ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Миколаєві клопотання слідчого СВ МРУП ГУНП у Миколаївській області ОСОБА_6 про застосування запобіжного заходу - тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м.Миколаєва, зареєстрованого та проживаючого за адресою АДРЕСА_1 , раніше судимого, -

підозрюваного у вчиненні злочину передбаченого ч.4 ст.186 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

13.05.2024 слідчий СВ МРУП ГУНП у Миколаївській області ОСОБА_6 за погодженням з прокурором Окружної прокуратури м.Миколаєва ОСОБА_3 , звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 ..

Відповідно до клопотання, досудовим розслідуванням встановлено, що 24.02.2022 Указом Президента України №49/2024 «Про введення воєнного стану в України», затвердженого Законом України №2102-ІХ від 24.02.2022, в Україні введено воєнний стан з 05-30 години 24.02.2022, строком на тридцять днів.

Період дії воєнного стану на території України неодноразово було продовжено, та, зокрема Законом України № 3564-ІХ від 06.02.2024, строк дії воєнного стану в Україні було продовжено з 05-30 години 14.02.2024 на дев`яносто днів.

Будучи раніше судимим за скоєння корисливих злочинів проти власності та достеменно обізнаним, про дію в Україні правового режиму воєнного стану, 11.05.2024 приблизно об 11-50 годині, ОСОБА_5 , проходив біля будинку АДРЕСА_2 , де побачив транспортний засіб ВАЗ 2103 державний реєстраційний номер НОМЕР_1 , належний на праві власності ОСОБА_7 , та у нього виник злочинний корисливий умисел, спрямований та таємне викрадення акумуляторної батареї із вказаного транспортного засобу.

Реалізуючи свій злочинний корисливий умисел, спрямований на таємне повторне викрадення чужого майна, ОСОБА_5 підняв капот транспортного засобу та від`єднав акумуляторну батарею марки "MONBAT".

У цей час його дії були помічені перехожою ОСОБА_8 , якій було відомо про належність вказаного транспортного засобу ОСОБА_7 , та остання зробила ОСОБА_5 зауваження з приводу його неправомірних дій.

ОСОБА_5 , усвідомлюючи, що його злочинні дії стали явними для оточуючих, розуміючи, що ОСОБА_8 в силу віку не зможе чинити йому опору, діючи відкрито, утримуючи викрадене майно при собі, залишив місце скоєння кримінального правопорушення, тим самим спричинивши потерпілому ОСОБА_7 матеріальну шкоду у розмірі 2500 грн..

12.05.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України.

Підставою для внесення клопотання стало те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, раніше засуджувався за скоєння корисливого злочину проти власності, під час досудового слідства встановлено наявність ризиків, передбачених п. 1,3,5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які неможливо запобігти шляхом застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу.

У судовому засіданні прокурор, клопотання слідчого підтримала.

У судовому засіданні захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_4 просив обрати відносно ОСОБА_5 більш м`який запобіжний захід - домашній арешт за місцем його реєстрації.

У судовому засіданні підозрюваний у задоволенні клопотання просив відмовити. Зазначив, що провину у пред`явленій підозрі не визнає, оскільки майном потерпілого він заволодів таємно, а отже його дії мають бути кваліфіковані як крадіжка.

Заслухавши думку сторін кримінального провадження, перевіривши надані матеріали клопотання та дослідивши докази, слідчий суддя вважає, що вказане клопотання підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

У судовому засіданні встановлено, що 11.05.2024 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000806 внесено відомості за заявою ОСОБА_7 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 186 КК України.

11.05.2024 ОСОБА_5 було затримано в порядку ст.. 208 КПК України за підозрою у скоєнні злочину, передбаченого ч.4 ст.186 КК України.

12.05.2024 ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст.186 КК України, а саме у відкритому заволодінні чужим майном (грабежі), вчиненому повторно, в умовах воєнного стану.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.4 ст. 186 КК України підтверджується наступними долученими до матеріалів клопотання доказами: Протоколом прийняття заяви ОСОБА_7 про вчинене кримінальне правопорушення від 11.05.2024, Протоколом огляду місця події від 11.05.2024; Протоколом огляду предмету від 11.05.2024; Протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 від 11.05.2024; Протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю потерпілого ОСОБА_7 від 11.05.2024; Протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 11.05.2024; Протоколом пред`явлення осіб для впізнання за фотознімками за участю свідка ОСОБА_8 від 11.05.2024; Протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 11.05.2024; Постановою про визнання та долучення до матеріалів кримінального провадження речових доказів від 11.05.2024

Фактичні дані, які містяться у наданих стороною обвинувачення доказах, на думку слідчого судді, здатні переконати об`єктивного спостерігача у тому, що ОСОБА_5 міг вчинити інкриміноване йому кримінальне правопорушення, а отже підтверджують наявність обґрунтованої підозри.

При цьому слідчий суддя зазначає, що ідповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Так, у рішенні Європейського суду з прав людини «Мюррей проти Сполученого Королівства» 14310/88, 28 жовтня 1994 р. наголошено « … Метою допитів під час тримання під вартою відповідно до пункту (с) частини 1 статті 5 … є сприяння кримінальному розслідуванню шляхом підтвердження чи розвіювання конкретної підозри, яка послужила причиною арешту. Тому факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

-

З урахуванням викладеного, слідчий суддя приходить до переконання, що докази надані стороною обвинувачення доводять обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 кримінального правопорушення, що є підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження

Крім того, з матеріалів кримінального провадження, слідчий суддя приходить до переконання про доведення прокурором існування ризиків, передбачених п.п. 1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України.

Так ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання на строк до десяти років позбавлення волі, а отже може переховуватися від органів досудового розслідування, у тому числі за межами країни чи на непідконтрольній на даний час Україні території.

Також встановлено існування ризику незаконного впливу ОСОБА_5 на потерпілого та свідків у даному кримінальному провадженні, з метою їх спонукання до ненадання показань, перекручування або спотворення обставин, які їм відомі.

Приймаючи до уваги той факт, що ОСОБА_5 раніше був засуджений за корисливі злочини проти власності, реально відбував покарання у місцях позбавлення волі та був звільнений лише 18.12.2023; на даний час не працевлаштований а отже не має сталого джерела доходу, існує ризик вчинення ним інших кримінальних правопорушень.

Відповідно до положень ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, зазначеним у ст. 177 КПК України.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя враховує дані про особу підозрюваного, який не одружений, не має постійного місця роботи, стабільного джерела доходу, тобто не має соціально сталих зв`язків. Обґрунтовано підозрюється у вчинені тяжкого кримінального правопорушення в умовах воєнного стану.

Враховуючи вище зазначені обставини, слідчий суддя вважає, що саме такий вид запобіжного заходу як тримання під вартою забезпечить виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, та зможе запобігти ризикам наявним та доведеним під час розгляду клопотання.

Твердження сторони захисту про можливість застосування до ОСОБА_5 біль м`якого запобіжного заходу є необґрунтованими та такими, що не знайшли свого підтвердження при розгляді клопотання.

Відповідно до ч.3 ст.183 КПК України, слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків.

Отже, задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваному розмір застави.

Відповідно до ч.4 ст.182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 КПК України. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до ч.5 ст. 182 КПК України, щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, розмір застави визначається від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи матеріальне становище підозрюваного, тяжкість правопорушення, у вчиненні якого він підозрюється, слідчий суддя вважає за необхідне визначити заставу у розмірі тридцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, оскільки внесення застави саме в такому розмірі, на думку слідчого судді, може гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Окрім цього, застосовуючи щодо підозрюваного альтернативний запобіжний захід у виді застави, слідчий суддя вважає за необхідне покласти на ОСОБА_5 обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.

Керуючись ст.ст. 176-178, 182-183, 193-197, 309 КПК України, слідчий суддя ,

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого - задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_5 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_2 , підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч.4 ст. 186 КК України, запобіжний захід - тримання під вартою строком на 60 діб, з утриманням в ДУ «Миколаївський слідчий ізолятор.

Визначити розмір застави, після внесення якої підозрюваний повинен бути звільнений з під варти, в розмірі тридцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 90840 (дев`яносто тисяч вісімсот сорок) грн..

Покласти на ОСОБА_5 у разі звільнення під заставу такі зобов`язання:

- не відлучатися за межі м. Миколаєва без дозволу слідчого, прокурора або суду в залежності від стадії кримінального провадження;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд, в залежності від стадії кримінального провадження про зміну місця свого проживання, роботи.

- утриматися від спілкування з потерпілим та свідками у даному кримінальному провадженні.

Попередити ОСОБА_5 про наслідки невиконання обов`язків, передбачених ст.194 КПК України, роз`яснивши, що в разі їх невиконання до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ухвала слідчого судді в частині тримання під вартою ОСОБА_5 діє до 09.07.2024 року.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Миколаївського апеляційного суду, протягом 5 днів з дня її оголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1