Справа № 379/1448/19 Провадження № 1-кп/358/27/24
В И Р О К

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 березня 2024 року м. Богуслав

Богуславський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши в відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Богуславі кримінальне провадження (справа №379/1448/19, провадження №1-кп/358/27/24 щодо:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця м. Тараща Київської області, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 , маючого базову вищу освіту, неодруженого, тимчасово непрацюючого, маючого на утриманні одну малолітню дитину - ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , раніше судимого, а саме: 07.05.2018 вироком Рокитнянського районного суду Київської області від за ч. 2 ст. 185, ст.ст. 75, 76 КК України до 3 років позбавлення волі із звільненням від відбування покарання з випробуванням з іспитовим строком 2 роки; 06.05.2021 вироком Білоцерківського міськрайонного суду Київської області за ст. 185 ч. 2, ст. 71 ч. 1 КК України до 3 років і шести місяців позбавлення волі,

по обвинуваченню у вчиненні злочинів, передбачених частиною першою статті 122, частиною другою статті 121 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

05.08.2019 приблизно о 22 годині 00 хвилин ОСОБА_4 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 та ОСОБА_10 перебували в домоволодінні останнього, що розташоване по АДРЕСА_2 . В цей час між ОСОБА_4 та ОСОБА_9 на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин виник конфлікт, після чого у ОСОБА_4 виник умисел на заподіяння шкоди здоров`ю ОСОБА_9 .

З метою реалізації свого злочинного наміру ОСОБА_4 , діючи умисно, з метою заподіяння шкоди здоров`ю ОСОБА_9 , наніс останньому три удари кулаком правої руки в область ребер зліва. Від даних ударів ОСОБА_9 впав на підлогу. Продовжуючи свої злочинні дії ОСОБА_4 підійшов до ОСОБА_9 та наніс йому чотири удари кулаком правої руки в область ребер зліва.

Своїми умисними протиправними діями ОСОБА_4 завдав ОСОБА_9 фізичного болю та тілесні ушкодження у вигляді перелому 8, 9 ребер зліва.

Згідно з висновком експерта № 320Д від 13.09.2019, складеного за результатами проведення судово-медичної експертизи, виявлені у ОСОБА_9 тілесні ушкодження у вигляді перелому 8, 9 ребер зліва, відносяться до середнього ступеня тяжкості, що потягли тривалий розлад здоров`я більше 21 дня (термін зрощення перелому).

Продовжуючи свою злочинну діяльність ОСОБА_4 11.08.2019 приблизно о 03 годині 00 хвилин разом із ОСОБА_7 прийшли в будинок ОСОБА_10 , що розташований за адресою АДРЕСА_2 , де знаходились господар будинку ОСОБА_10 , а також ОСОБА_8 і ОСОБА_9 . Під час перебування всередині житлового будинку між ОСОБА_4 та ОСОБА_10 і ОСОБА_8 на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин виник конфлікт, після чого вищевказані особи та ОСОБА_7 вийшли на поріг вказаного житлового будинку, де конфлікт продовжився.

В ході даного конфлікту у ОСОБА_4 виник умисел на заподіяння шкоди здоров`ю ОСОБА_10 . З метою реалізації свого злочинного наміру ОСОБА_4 , діючи умисно, з метою заподіяння шкоди здоров`ю ОСОБА_10 , підійшов до останнього та наніс йому один удар ліктем правої руки в голову, від чого ОСОБА_10 впав на тверде покриття, внаслідок чого отримав закриту черепно-мозкову травму у вигляді крововиливу над твердою мозковою оболонкою в ділянці лівої тім`яної частки (з ознаками тривалої організації), крововиливу під твердою мозковою оболонкою в «...проекції правої тім`яної, потиличної, скроневої долі і лівої тім`яно-потиличної долі...» (з ознаками тривалої організації), посттравматичних гідром на базальній поверхні лобних та правої скроневих часток.

Крім того, ОСОБА_4 продовжуючи свої злочинні дії підійшов до потерпілого ОСОБА_10 та умисно наніс йому декілька ударів кулаками рук в область грудної клітки, завдавши фізичного болю та заподіявши закриту травму грудної клітки у вигляді множинних переломів ребер з лівобічним гемопневматораксом.

З отриманими тілесними ушкодженнями ОСОБА_10 було доставлено до КНП Таращанської районної ради «Таращанська ЦРЛ», де він перебував на стаціонарному лікуванні у реанімаційному та неврологічному відділенні з 11 по 21.08.2019. Після виписки з лікарні ОСОБА_10 від отриманої закритої черепно-мозкової травми помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .

Згідно з висновком експерта №38/К від 27.03.2023, складеного за результатами проведення комісійної судово-медичної експертизи, виявлена у ОСОБА_10 закрита черепно-мозкова травма у вигляді крововиливів над і під тверду мозкову оболонку, посттравматичних гідром на базальній поверхні лобних та правої скроневих часток, та закрита травма грудної клітки у вигляді множинних переломів ребер з лівобічним гемопневматораксом відносяться до тяжких тілесних ушкоджень. Причиною смерті ОСОБА_10 стала закрита черепно-мозкова травма.

Таким чином, ОСОБА_4 вчинив необережне вбивство ОСОБА_10 та спричинив останньому тяжкі тілесні ушкодження у вигляді закритої травми грудної клітки, саме множинних переломів ребер з лівобічним гемопневматораксом.

Будучи допитаним в судовому засіданні під час судового розгляду справи обвинувачений ОСОБА_4 свою вину у вчиненні злочину, передбаченого частиною першою статті 122 КК України, визнав повністю та не оспорював фактичні обставини справи щодо умисного спричинення тілесних ушкоджень середньої тяжкості потерпілому ОСОБА_9 , що мало місце 05.08.2019. Свою вину у вчиненні злочину, передбаченого частиною другою статті 121 КК України він визнав частково та стверджував, що його дії необхідно кваліфікувати за статтею 124 КК України, як умисне спричинення тяжких тілесних ушкоджень при перевищенні меж необхідної оборони. При цьому пояснив суду, що під час конфлікту із ОСОБА_10 , що мало місце 11.08.2019, він діяв у стані необхідної оборони, так як ОСОБА_10 , коли вони вийшли з будинку на вулицю, накинувся на нього з палкою в руках та наніс удар по руці, якою він захищався від удару. Потім, коли ОСОБА_10 намагався вдарити його палкою по голові, він захищався та штовхнув останнього, від чого той впав на тверде покриття. Після цього він кулаком руки наніс декілька ударів в область грудної клітки ОСОБА_10 . Потім разом з ОСОБА_7 вони залишили місце події. Коли слідували додому, то помітили автомобіль поліції. Після зупинки автомобіля він повідомив поліцейським, що стався конфлікт з ОСОБА_10 .

Винуватість обвинуваченого ОСОБА_4 у вчиненні злочину, передбаченого частиною першою статті 122 КК України по факту спричинення потерпілому ОСОБА_9 тілесних ушкоджень середньої тяжкості, що мало місце 05.08.2029, у повному обсязі доведена дослідженими в судовому засіданні доказами.

Так, обвинувачений ОСОБА_4 в судовому засіданні визнав факт вчинення даного злочину та не оспорював фактичні обставини справи.

Згідно заяви до Таращанського відділення поліції від 13.08.2019 та протоколу про прийняття заяви, потерпілий ОСОБА_9 просив притягнути до кримінальної відповідальності ОСОБА_4 у зв`язку з нанесенням йому тілесних ушкоджень, що мало місце 05.08.2019 в АДРЕСА_2. (т. 2 а.с. 125 - 127).

Із протоколу слідчого експерименту від 14 серпня 2019 року та відеозапису слідчої дії вбачається, що потерпілий ОСОБА_9 відтворив обстановку відносно події, що мала місце 05 серпня 2019 року за місцем проживання ОСОБА_10 в будинку АДРЕСА_2 . При цьому потерпілий пояснив та показав за яких обставин та яким чином ОСОБА_4 наніс йому близько п`яти ударів рукою в ліву частину грудної клітки ( т. 2 а.с. 128-132).

Згідно з висновком експерта № 320Д від 13.09.2019, складеного за результатами проведення судово-медичної експертизи, виявлені у ОСОБА_9 тілесні ушкодження у вигляді перелому 8, 9 ребер зліва, відносяться до середнього ступеня тяжкості, що потягли тривалий розлад здоров`я більше 21 дня (термін зрощення перелому) (т. 2 а.с. 135).

Оцінюючи вищевказані докази в їх сукупності, суд приходить до висновку, що ці докази являються достовірними, об`єктивними і допустимими, а тому приймає їх до уваги і вважає, що злочинні дії обвинуваченого ОСОБА_4 правильно кваліфікуються по даному епізоду за частиною першою статті 122 КК України, оскільки ОСОБА_4 спричинив ОСОБА_9 умисне середньої тяжкості тілесне ушкодження, тобто умисне ушкодження, яке не є небезпечним для життя і не потягло за собою наслідків, передбачених у статті 121 КК України, але таке, що спричинило тривалий розлад здоров`я.

Винуватість обвинуваченого ОСОБА_4 у вчиненні необережного вбивства ОСОБА_10 та у спричиненні тяжких тілесних ушкоджень ОСОБА_10 , у повному обсязі доведена дослідженими в судовому засіданні доказами.

Так, потерпіла ОСОБА_11 в судовому засіданні пояснила, що ОСОБА_10 являвся її батьком. Поведінку батька до його смерті вона охарактеризувала, як негативну, оскільки він зловживав спиртними напоями та постійно в його будинку були його знайомі, які також вживали спиртні напої. На її зауваження батько не реагував та під час алкогольного сп`яніння бував агресивним. Про факт спричинення її батькові тілесних ушкоджень вона дізналась в лікарні, куди його доставили 11.08.2019. Певний час її батька лікували, але потім виписали, так як не було коштів на лікування. Помер батько ІНФОРМАЦІЯ_4 вдома.

Свідок ОСОБА_8 в судовому засіданні пояснив, що пам`ятає випадок, коли ОСОБА_10 було спричинено тілесні ушкодження. В той час він проживав у ОСОБА_10 в будинку. Причиною конфлікту явилось те, що ОСОБА_4 із своїм товаришем прийшли з`ясувати про ОСОБА_12 . Під час конфлікту ОСОБА_4 наніс йому удари, а коли вийшли на вулицю, то він бачив, як ОСОБА_4 вдарив ОСОБА_10 і той впав на бетонні східці і ударився головою, після чого хрипів. ОСОБА_4 ще бив ОСОБА_10 , але було темно і він конкретно не бачив, куди наносились удари. Потім викликали швидку допомогу і ОСОБА_10 забрали до лікарні.

Свідок ОСОБА_7 в судовому засіданні пояснив, що пам`ятає про конфлікт у будинку ОСОБА_10 . В той день ОСОБА_4 попросив його піти з ним до ОСОБА_10 , щоб з`ясувати, чому обідили його знайому. Перед цим приблизно за три години вони вживали спиртні напої. В будинку ОСОБА_10 почався конфлікт і ОСОБА_4 вилив на останнього воду, після чого було чути різкий запах і всі вийшли на вулицю до ганку. Він бачив, що ОСОБА_10 був з палкою, але ударів палкою не бачив. Якось сталося, що ОСОБА_4 вдарив ліктем руки в голову ОСОБА_10 і той впав на тверде покриття, став харчати. ОСОБА_4 ще декілька раз вдарив ОСОБА_10 по грудній клітці. Потім вони пішли з місця події і по дорозі зустріли патрульний автомобіль поліції. ОСОБА_4 розповів поліцейським що сталося.

Із протоколу обшуку від 11 серпня 2019 року та відеозапису до протоколу вбачається, що при проведенні обшуку будинку АДРЕСА_2 , який проводився в період часу з 07.56 годин до 11 годин 56 хвилин, було оглянуто приміщення в середині будинку та прилеглу територію, де біля ганку були виявлені сліди бурого кольору схожі на кров. Було вилучено сліди бурого кольору, волосся, одяг зі слідами бурого кольору, металеву цепочку, сліди ніг та взуття, дерев`яну палицю ( т. 2 а.с. 16-23).

Із протоколу проведення слідчого експерименту від 11 серпня 2019 року та відеозапису слідчої дії вбачається, що свідок ОСОБА_8 відтворив обстановку відносно події, що мала місце 11 серпня 2019 року 03.00 годин біля будинку АДРЕСА_3 . При цьому свідок ОСОБА_8 пояснив, що під час конфлікту ОСОБА_4 наніс йому удари, а коли вийшли на вулицю, то він бачив, як ОСОБА_4 вдарив ОСОБА_10 і той впав на бетонні східці і ударився головою, після чого хрипів. ОСОБА_4 ще бив ОСОБА_10 , але було темно і він конкретно не бачив, куди наносились удари (т. 2 а.с. 52-53).

Із протоколу проведення слідчого експерименту від 24 вересня 2019 року та відеозапису слідчої дії вбачається, що свідок ОСОБА_7 відтворив обстановку відносно події, що мала місце 11 серпня 2019 року 03.00 годин біля будинку АДРЕСА_3 . При цьому свідок ОСОБА_7 пояснив, що під час конфлікту він бачив, як ОСОБА_4 вдарив ліктем руки в голову ОСОБА_10 і той впав на тверде покриття, став харчати. ОСОБА_4 ще декілька раз вдарив ОСОБА_10 рукою по грудній клітці (т. 2 а.с. 54-57).

Із протоколу проведення слідчого експерименту від 28 жовтня 2019 року та відеозапису слідчої дії вбачається, що свідок ОСОБА_7 відтворив обстановку відносно події, що мала місце 11 серпня 2019 року 03.00 годин біля будинку АДРЕСА_2. При цьому свідок ОСОБА_7 в присутності обвинуваченого ОСОБА_4 повністю підтвердив свої показання, які давав під час слідчого експерименту від 24.09.2019 (т. 2 а.с. 164-166).

Із протоколу проведення слідчого експерименту від 02 жовтня 2019 року та відеозапису слідчої дії вбачається, що обвинувачений ОСОБА_4 відтворив обстановку відносно події, що мала місце 11 серпня 2019 року 03.00 годин біля будинку АДРЕСА_2 та підтвердив свої показання щодо обставин конфлікту із ОСОБА_10 , а саме коли вони вийшли з будинку на вулицю, то ОСОБА_10 накинувся на нього з палкою в руках та наніс удар палкою по руці, якою він захищався від удару. Потім, коли ОСОБА_10 намагався вдарити його палкою по голові, він захищався та штовхнув останнього, від чого той впав на тверде покриття. Після цього він кулаком руки наніс декілька ударів в область грудної клітки ОСОБА_10 .

Із висновку судово-медичної експертизи № 370/д від 29.10.2019 року (т. 2 а.с.117) вбачається, що при проведенні судово-медичної експертизи встановлено, що смерть ОСОБА_10 настала внаслідок закритої черепно-мозкової травми з переломом кісток черепа, крововиливами під оболонки головного мозку та забієм головного мозку.

Так при дослідженні трупа було виявлено: ділянка перелому лобної кістки з ознаками регенерацією кісткової тканини; крововиливи над і під тверду мозкову оболонку головного мозку, посттравматичні гідроми на базальній поверхні лобних та правій скроневій долі; мутний ліквор в шлуночках головного мозку; нерівномірне кровонаповнення міокарда; вялість міокарда, мутний ексудат в лівій плевральній порожнині; лівобічна постравматична пневмонія; нерівномірне кровонаповнення внітрішніх органів; рідка кров, набряк легень та головного мозку. Консолідовані переломи ребер справа та зліва.

Закрита черепно-мозкова травма утворилася від дії тупого предмета (ів) і могла утворитися 11.08.2019р, від дії рук та ніг людини, про що свідчать результати судово-медичного дослідження трупа.

Численні переломи ребер, виявлені при судово-медичному дослідженні трупа, виникли від дії тупого предмета (ів), могли утворитися 11.08.2019р від дії рук та ніг людини; мають ознаки тілесних ушкоджень середнього ступеня тяжкості.

Закрита черепно-мозкова травма, що потягла за собою смерть ОСОБА_10 , не могла виникнути від падіння на тверду (бетонну) поверхню з висоти власного росту за обставин, які повідомив підозрюваний ОСОБА_4 , під час проведення слідчого експерименту від 02.10.2019р. Черепно- мозкова травма могла виникнути за обставин, які повідомив свідок ОСОБА_7 , під час проведення слідчого експерименту від 28.10.2019р.

Закрита черепно-мозкова травма, що потягла за собою смерть ОСОБА_10 , має ознаки тяжкого тілесного ушкодження, як небезпечна для життя в момент її спричинення.

Тілесні ушкодження виявлені на трупі ОСОБА_10 , могли виникнути за обставин, які повідомив свідок ОСОБА_7 , під час проведення слідчого експерименту від 28.10.2019р.

Тілесні ушкодження у вигляді переломів ребер та синців виявлених на трупі ОСОБА_10 , могли виникнути за обставин, які повідомив підозрюваний ОСОБА_4 , під час проведення слідчого експерименту від 02.10.2019 р.

Із висновку комісійної судово-медичної експертизи № 38/к5 від 27.03.2023 року (т. 4 а.с.14-45) вбачається, що комісія експертів дійшла до підсумків:

1 (питання 1-14). За даними «Медичної карти стаціонарного хворого» № 02841/120/394 КНПТРР «Таращанська ЦРЛ», гр. ОСОБА_10 перебував на лікуванні в реанімаційному та неврологічному відділенні з 11 по 21.08.2019 р., де йому було встановлено діагноз: «ЗЧМТ, забій головного мозку з переломом основи черепа». При огляді ургентним хірургом були виявлені в ділянці голови, грудної клітки, верхніх кінцівок чисельні синці, а при огляді неврологом «...чисельні зсадини і гематоми обличчя, голови і тулуба...».

09.09.2019 р. в діагностичному центрі «Медімпульс» м. Біла Церква, гр. ОСОБА_10 було виконано комп`ютерну томографію головного мозку, результатами якої встановлено: «КТ- признаки линейного перелома лобной кости; посттравматических изменений лобных и правой височной долей; хронической субдуральной и эпидуральной гематом; дисциркуляторной сосудистой энцефалопатии; внутренней гидроцефалии».

Необхідно відмітити, що в наданих для проведення експертизи матеріалах кримінального провадження відсутні будь-які відомості про подальше лікування або надання медичної допомоги гр. ОСОБА_10 після його виписки з КНПТРР «Таращанська ЦРЛ» 21.08.2019 року.

Згідно «Висновку експертного дослідження» № 196 від 09.10.-29.10.2019 р. при судово- медичному дослідженні трупа гр. ОСОБА_10 експерт ОСОБА_13 (КЗКОР «Київське обласне бюро судово-медичної експертизи», Таращанське міжрайонне відділення) будь-яких зовнішніх тілесних ушкоджень не виявив та не описав, окрім лінійного рубця на лівій бічній поверхні грудної клітки по середньо-підпахвовій лінії з залишками шовного матеріалу (нитки), який став наслідком проведення операції 12.08.2019р. («Торакоцентез зліва з дренуванням по Бюлау).

При внутрішньому дослідженні експерт виявив та описав наступне: «... нижня доля лівої легені зрощена з реберною плеврею по задній поверхні... в лівій плевральній порожнині близько 200 мл мутного ексудату... нижня доля лівої легені ущільнена, тканина понуреної повітряності сіровато-коричневого кольору... При дослідженні ребер з боку порожнини грудної клітки: виявлені консолідовані переломи справа 4-9 по ППЛ, зліва 5-10 по ЗПЛ... Тверда мозкова оболонка... напружена, в області лівої тім`яної долі епідурально коричневатий згусток крові зпаяний з твердою мозковою оболонкою, ущільнений, обємом близько 5 см.куб, прилегла кістка коричневого кольору; в проекції правої тім`яної, потиличної, скроневої долі і лівої тім`яно-потиличної долі тверда мозкова оболонка коричневато-жовтуватого кольору, місцями з плоским буроватим згустком крові, зпаяний з нею... М`яка мозкова оболонка... в ділянці лобних долей та правої скровневої долі по базальній поверхні мають коричневато-жовтувате забарвлення, була зпаяна з твердою мозковою оболонкою, при розділенні їх частина речовини мозку залишилася на основі черепа; вище описані дефекти мають розміри 3x4см, 3x3см і 3x2см... Звивини мозку і борозни між ними згладжені. Тканина мозку на розрізі поза ушкодженням з чіткою архітектонікою сірої і білої речовини, тягнеться за лезом ножа. У шлуночках мозку коричневатий, мутний ліквор. На лобній кістці виявлена ділянка перелому у вигляді незначного занурення фрагменту кістки невизначеної форми зі згладженими краями, які полого переходять в оточуючу компактну пластину та обмежений лініями переломів, які сходячись перетинають ліву гілку вінцевого шва в напрямку стрілоподібного шва; на внутрішній компактній пластині наявність згладжених країв ліній переломів з незначним підвищенням фрагменту та з поодинокими дрібними отворами у вигляді містків та розростань кісткової тканини у вигляді дрібних коралоподібних утворень, відповідно стрілоподібному шву. Вище вказані лінії переломів закінчуються на рівні набрівних дуг...»

Отже, за результатами судово-медичного дослідження група гр. ОСОБА_10 були виявлені такі ушкодження:

закрита травма грудної клітки у вигляді консолідованих (з ознаками зрощення) переломів ребер справа з 4-го по 9-те по передньопахвовій лінії, з 5-го по 10-те зліва по задньопахвовій лінії;

закрита черепно-мозкова травма у вигляді перелому лобної кістки з ознаками консолідації (зрощення), крововиливу над твердою мозковою оболонкою в ділянці лівої тім`яної частки (з ознаками тривалої організації), крововиливу під твердою мозковою оболонкою в «...проекції правої тім`яної, потиличної, скроневої долі і лівої тім`яно-потиличної долі...» (з ознаками тривалої організації), посттравматичних гідром на базальній поверхні лобних та правої скроневих часток, мутний ліквор в шлуночках головного мозку.

За результатами судово-медичного дослідження кісток склепіння черепа від трупу ОСОБА_10 у відділенні судово-медичної криміналістики КЗКОР «КОБСМЕ» («Висновок експертного дослідження № 189-мк від 28.10.-29.10.2019 р. лікар судово-медичний експерт- криміналіст ОСОБА_14 ) було «...виявлено ділянку перелому, з наступними морфологічними особливостями: незначне занурення фрагменту кістки невизначеної форми зі згладженими краями, які полого переходять в оточуючу компактну пластинку та обмежений лініями переломів, які сходячись перетинають ліву гілку вінцевого шва в напрямку стрілоподібного шва; на внутрішній компактній пластинці наявність згладжених країв ліній переломів з незначним підвищенням фрагменту та з поодинокими дрібними отворами у вигляді містків та розростань кісткової тканини у вигляді дрібних коралоподібних утворень, відповідно стрілоподібному шву...»

При судово-медичному дослідженні трупа в проекції перелому будь-яких ознак зовнішніх ушкоджень або наслідків їх загоєння (рубці) не виявлено, зі сторони кісток черепа над твердою мозковою оболонкою ознак епідурального кровиливу не виявлено, в той час як в «...області лівої тім`яної долі епідурально коричневатий згусток крові зпаяний з твердою мозковою оболонкою, ущільнений, об`ємом близько 5 см.куб, прилегла кістка коричневого кольору...».

Також морфологічні характеристики перелому виключають можливість утворення його «...від удару рукою (кулаком, ліктем)...» та при падінні «...з висоти власного росту на тверду поверхню...».

Таким чином, відсутність будь-яких ознак зовнішніх ушкоджень в проекції перелому, відсутність ознак крововиливу в проекції перелому зі сторони кісток черепа над твердою мозковою оболонкою, стан консолідації перелому (згладжені краї, ступінь ознак регенерації кісткової тканини («...з поодинокими дрібними отворами у вигляді містків та розростань кісткової тканини у вигляді дрібних коралоподібних утворень, відповідно стрілоподібному шву...») дає підстави вважати, що перелом кісток склепіння черепа у гр. ОСОБА_15 виник у значно ранній проміжок часу до травми, отриманої 11.08.2019 р., тому при судово-медичній оцінці до уваги не прийматиметься.

Морфологічні особливості черепно-мозкової травми (об`єм, стан епідуральної, судбуральної гематоми, зміни речовини головного мозку в ділянці його базальної поверхні, стан ліквору) та відсутність ознак свіжих крововиливів, об`єм яких міг би призвести до розвитку небезпечних для життя явищ (дислокація серединних структур, вклинення стовбурового відділу мозку в великий потиличний отвір, вказують на те, що вони знаходяться в стані розрішення. Вище вказане також підтверджується результатами судово-гістологічного дослідження шматочків головного мозку (КЗКОР «КОБСМЕ», лікар судово-медичний експерт- гістолог ОСОБА_16 «Висновок експертного дослідження» № 1397к від 16.10.2019-10.02.2020 р.р), де виявлено формування сполучнотканинної капсули навколо субдуральної гематоми, ознаки судинно-дисциркуляторної енцефалопатії з ділянками гліофібролізу з утворенням мілких кістозних утворень та мальформації судин головного мозку.

В свою чергу, морфологічна картина змін в лівій плевральній порожнині («...нижня доля лівої легені зрощена з реберною плеврою по задній поверхні... в лівій плевральній порожнині близько 200 мл мутного ексудату... нижня доля лівої легені ущільнена, тканина пониженої повігряності сіровато-коричневого кольору...»), вказує на запальний процес з залучення легеневої тканини та пристінкової плеври.

З огляду на вище викладене, слід вважати, що причиною смерті гр. ОСОБА_10 стала закрита черепно-мозкова травма, яка ускладнилась розвитком лівобічної пневмонії з явищами загальної інтоксикації організму, що також підтверджується результатами судово- гістологічного дослідження шматочків внутрішніх органів (КЗКОР «КОБСМЕ», лікар судово- медичний експерт-гістолог ОСОБА_16 «Висновок експертного дослідження» № 1397к від 16.10.2019-10.02.2020 р.р), де в легенях виявлено «...Серозно-гнойная пневмония с нарушением межальвеолярных перегородок. Хронический гнойный бронхит. Хронический фибринозный плеврит. Немногочисленные внутриальвеолярные, в том числе и субплевральные «Висновок експерта» № З кровоизлияния, участки острой альвеолярной эмфиземы и дистелектаза в легких...» та ознаки загальної інтоксикації («...Неравномерное кровенаполнение исследованных органов с признаками нарушения реологических свойств крови...»).

Основним чинником, який призвів до розвитку ускладнень та настання смерті гр. ОСОБА_10 були недоліки надання медичної допомоги в КНПТРР «Таращанська ЦРЛ», пов`язані з лікуванням саме черепно-мозкової травми. До вище вказаних недоліків слід віднести не обґрунтовано та не в повному обсязі встановлений діагноз, не дотримання рекомендацій нейрохірурга («...КТ-головного мозку по стабілізації стану з подальшою консультацією нейрохірурга...» та «...лікування та обстеження в плановому порядку в КОКЛ...») з огляду на характер травми (черепно-мозкова) та стан потерпілого, що призвело до не повного обстеження та встановлення всього об`єму черепно-мозкової травми і вирішення питання про подальшу лікувальну тактику (консервативна, оперативна) та її об`єму, але основним з вище перерахованих недоліків надання медичної допомоги слід вважати передчасну виписку хворого з важкою черепно-мозковою травмою («...21 /VIII. 19 Обход з начмедом та зав. відділенням. Стан хворого тяжкий в сопорі. Слабо реагує на подразнення... Окремі рухи в верхніх кінцівках. Пат. р-си: хоботковий, Пуссепа з 2х сторон... Виписаний в задовільному стані...»).

Під час лікування травми грудної клітки у гр. ОСОБА_10 хірургами, за показами (аускультативно: ослаблене дихання зліва, «крупнокаліберні» хрипи справа та зліва: перкуторно: виражений тимпаніт зліва, крипітація уламків ребер та крепітація шкіри (емфізема); рентгенологічно: переломи III-VII ребер зліва, VI ребра справа, гемопневмоторакс зліва, підшкірна емфізема), після консультації з торакальним хірургом КОКЛ. 12.08.2019 р. виконано оперативне втручання «Торакоцентез зліва з дренуванням по Бюлау», а 13.08.2019 р. встановлено діагноз: «ЗЧМТ. ЗТГК. Перелом III-VII р. зліва. Санований гемопневмоторакс зліва (дренаж по Бюлау). Перелом VI р. справа»; 16.08.19 р. за результатами рентгенологічного контролю («рідини та вільного повітря в лів. плевр, порожнині не виявлено») дренаж з лівої плевральної порожнини видалено.

Таким чином, діагноз гр. ОСОБА_10 щодо травми грудної клітки встановлено вірно та вчасно, обстеження проведено в повному обсязі, що дало можливість вчасно і за показами провести оперативне лікування та попередити розвиток ускладнень.

Характер та локалізація всіх виявлених ушкоджень на тілі гр. ОСОБА_10 вказує на те, що вони виникли від дії тупого (их) предмету (ів), характерологічні особливості, якого (их) в ушкодженнях не відобразилися.

Характер і об`єм ушкоджень речовини та оболонок головного мозку у вигляді крововиливу над твердою мозковою оболонкою, симетричних крововиливів над твердою мозковою оболонкою та симетричних змін м`яких мозкових оболонок по базальній поверхні лобних і правої скроневої часток вказують на те, що вони виникли внаслідок інерційної травми (прискорення-уповільнення) та могли утворитись «...від падіння ОСОБА_10 з висоти власного росту...» після надання тілу прискорення «...удару рукою (кулаком, ліктем)...».

Характер (чисельні переломи ребер) та локалізація (справа та зліва по одним анатомічним лініям) ушкоджень в ділянці грудної клітки вказує на те, що вони виникли від деформації грудної клітки у передньо-задньому напрямку, можливо внаслідок нанесення ударів в ділянку передньої поверхні грудної клітки та не могли утворитись «...від падіння ОСОБА_10 з висоти власного росту...».

З огляду на механізм черепно-мозкової травми (інерційна (прискорення-уповільнення)), виникнення її за обставин та в час, як показав ОСОБА_4 та свідок ОСОБА_7 під час проведення слідчого експерименту з ними 28.10.2019 р. не виключається. В свою чергу з урахуванням характеру черепно-мозкової травми та травми грудної клітки, більш об`єктивними щодо механізму утворення ушкоджень слід вважати покази свідка ОСОБА_7 , вказані ним під час проведення слідчого експерименту 28.10.2019 р.

Закрита черепно-мозкова травма у вигляді крововиливів над і під твердою мозковою оболонкою, посттравматичних гідром на базальній поверхні лобних та правої скроневих часток у відповідності до п. 2.1.3. г) «Правил судово-медичного визначення ступеня тяжкості тілесних ушкоджень», що затверджені Наказом МОЗ України від 17.01.1995 року № 6, відносяться до тяжких тілесних ушкоджень.

Закрита травма грудної клітки у вигляді множинних переломів ребер з лівобічним гемопневматораксом у відповідності до п. 2.1.3. л) «Правил судово-медичного визначення ступеня тяжкості тілесних ушкоджень», що затверджені Наказом МОЗ України від 17.01.1995 року № 6, відносяться до тяжких тілесних ушкоджень.

Висновки комісійної судово-медичної експертизи та її обгрунтованість судово-медичний експерт ОСОБА_17 підтвердив в судовому засіданні та пояснив суду, що характер і об`єм ушкоджень речовини та оболонок головного мозку у вигляді крововиливу над твердою мозковою оболонкою, симетричних крововиливів над твердою мозковою оболонкою та симетричних змін м`яких мозкових оболонок по базальній поверхні лобних і правої скроневої часток вказують на те, що вони виникли внаслідок інерційної травми (прискорення-уповільнення) та могли утворитись від падіння ОСОБА_10 з висоти власного росту після надання тілу прискорення, а саме удару рукою (кулаком, ліктем), у тому числі як показав ОСОБА_4 та свідок ОСОБА_7 під час проведення слідчого експерименту з ними 28.10.2019 р. не виключається. Також судовий експерт підтвердив, що причиною смерті ОСОБА_10 стала закрита черепно-мозкова травма, яка ускладнилась розвитком лівобічної пневмонії з явищами загальної інтоксикації організму.

Згідно ст. 84 КПК України доказами в кримінальному провадженні є фактичні дані отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню. Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів.

Згідно ст. 94 КПК України суд, за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінює кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Пленум Верховного Суду України в постанові № 8 від 30.05.97 року «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах» роз`яснив, що у випадках, коли в справі щодо одного й того ж предмета проведено декілька експертиз, у тому числі комплексну, комісійну, додаткову чи повторну, суд повинен дати оцінку кожному висновку з точки зору всебічності, повноти й об`єктивності експертного дослідження. Такій оцінці підлягають також окремі висновки експертів - членів комісійної чи комплексної експертизи, які не підписали спільний висновок.

Не повинна віддаватись перевага висновку експертизи лише тому, що вона проведена комісійно, повторно, експертом авторитетної установи або таким, який має більший досвід експертної роботи, тощо.

При дослідженні висновку експерта суди повинні виходити з того, що висновок експерта не має наперед встановленої сили та переваги над іншими джерелами доказів, підлягає перевірці й оцінці за внутрішнім переконанням суду, яке має ґрунтуватися на всебічному, повному й об`єктивному розгляді всіх обставин справи у сукупності.

Щодо оцінки висновків первинної та комісійної судово-медичних експертиз про причину смерті ОСОБА_10 , ступеня тяжкості тілесних ушкоджень, механізму їх спричинення, то суд приходить до висновку, що комісійна судово-медична експертиза надала суду об`єктивні висновки, які зроблені у відповідності до Інструкції про проведення судово-медичної експертизи, Правил судово-медичного визначення ступеня тяжкості тілесних ушкоджень, Правил проведення судово-медичної експертизи (досліджень) трупів в бюро судово-медичної експертизи затверджених наказом Міністерства охорони здоров`я України від 17 січня 1995 року.

Оцінюючи висновки експертів, суд звертає увагу на те, що у первинному висновку судово-медичної експертизи зроблено підсумок, що закрита черепно-мозкова травма, що потягла за собою смерть ОСОБА_10 , не могла виникнути від падіння на тверду (бетонну) поверхню з висоти власного росту за обставин, які повідомив підозрюваний ОСОБА_4 під час проведення слідчого експерименту від 02.10.2019р. Черепно- мозкова травма могла виникнути за обставин, які повідомив свідок ОСОБА_7 під час проведення слідчого експерименту від 28.10.2019р.

Натомість висновки комісійної судово-медичної експертизи, з урахуванням того, що перелом кісток склепіння черепа у гр. ОСОБА_15 виник у значно ранній проміжок часу до травми, отриманої 11.08.2019 р., тому при судово-медичній оцінці до уваги не приймається, а приймається до уваги закрита черепно-мозкова травма у вигляді крововиливів над і під твердою мозковою оболонкою, посттравматичних гідром на базальній поверхні лобних та правої скроневих часток, то як наслідок комісія експертів прийшла до правильного висновку, що дана закрита черепно-мозкова травма виникла внаслідок інерційної травми (прискорення-уповільнення) та могла утворитись від падіння ОСОБА_10 з висоти власного росту після надання тілу прискорення, а саме удару рукою (кулаком, ліктем), у тому числі як показав ОСОБА_4 та свідок ОСОБА_7 під час проведення слідчого експерименту з ними 28.10.2019 р. не виключається.

Як убачається з формулювання обвинувачення, яке висунуте ОСОБА_4 сторона обвинувачення вказує на те, що дії ОСОБА_4 кваліфікуються за частиною другою статті 121 КК України, але суд вважає таку кваліфікацію неправильною з огляду на наступне.

За нормативним визначенням умисне тяжке тілесне ушкодження (ст.121КК України) з об`єктивної сторони характеризується дією або бездіяльністю у вигляді протиправного посягання на здоров`я іншої людини, наслідками у вигляді заподіяння тяжких тілесних ушкоджень та причинним зв`язком між указаним діянням та наслідками, а із суб`єктивної сторони умисною формою вини (прямим або непрямим умислом), коли винний усвідомлює, що може заподіяти тяжкої шкоди здоров`ю потерпілого, передбачає такі наслідки і бажає або свідомо припускає їх настання (ст. 24 КК України).

Кримінальна відповідальність за ч. 2 ст. 121 КК України настає за умисне тяжке тілесне ушкодження, що спричинило смерть потерпілого.

У випадку, коли особа, яка позбавила потерпілого життя чи заподіяла йому тяжке або середньої тяжкості тілесне ушкодження, передбачала можливість настання шкідливих наслідків своїх дій чи бездіяльності, але легковажно розраховувала на їх відвернення (злочинна самовпевненість), або ж не передбачала можливості настання таких наслідків, хоча повинна була й могла їх передбачити (злочинна недбалість), її дії залежно від наслідків слід розглядати як убивство через необережність чи заподіяння необережного тяжкого або середньої тяжкості тілесного ушкодження і кваліфікувати за ст. 119 КК України чи ст. 128 КК України.

Тобто, розмежування умисного протиправного заподіяння тяжких тілесних ушкоджень іншій людині, що спричинило її смерть (ч. 2 ст. 121 КК України), і вбивство, вчинене через необережність (ч. 1 ст. 119 КК України), здійснюється як за об`єктивною, так і суб`єктивною сторонами цих злочинів.

З приводу зазначеного Верховний Суд неодноразово висловлював свою позицію (провадження №№ 51-6829 км 18, 51-649 км 18, 51-2941 км 18, справа №750/3256/17).

З установлених судом обставин справи вбачається, що ОСОБА_4 під час конфлікту з ОСОБА_10 умисно вдарив останнього ліктем руки в обличчя, від чого потерпілий упав на тверду поверхню і, ударившись головою, отримав тяжкі тілесні ушкодження, від яких помер.

Таким чином, тяжке тілесне ушкодження у вигляді закритої черепно-мозкової травми у вигляді крововиливів над і під твердою мозковою оболонкою, посттравматичних гідром на базальній поверхні лобних та правої скроневих часток, яке спричинило смерть ОСОБА_10 , було не безпосереднім наслідком заподіяного обвинуваченим ОСОБА_4 удару в ділянку голови потерпілого, а результатом падіння останнього й удару головою об тверду поверхню, чого обвинувачений хоч і не передбачав, але повинен був і міг передбачати.

Отже, в конкретному випадку мало місце не умисне заподіяння тяжких тілесних ушкоджень, що спричинили смерть потерпілого, а вбивство, вчинене через необережність, у зв`язку з чим дії ОСОБА_4 підлягають правильній кваліфікації за частиною першою статті 119 КК України, як вбивство вчинене через необережність.

Оскільки згідно висновку комісійної судово-медичної експертизи закрита травма грудної клітки у вигляді множинних переломів ребер з лівобічним гемопневматораксом у відповідності до п. 2.1.3. л) «Правил судово-медичного визначення ступеня тяжкості тілесних ушкоджень», що затверджені Наказом МОЗ України від 17.01.1995 року № 6, відноситься до тяжких тілесних ушкоджень та ці ушкодження не знаходяться у причинному зв`язку із настанням смерті ОСОБА_10 , то дії ОСОБА_18 необхідно також кваліфікувати за частиною першою статті 121 КК України, як умисне тяжке тілесне ушкодження, тобто умисне тілесне ушкодження, небезпечне для життя в момент заподіяння.

Суд критично підходить до показань обвинуваченого ОСОБА_4 в тій частині, де він стверджує, що діяв у стані необхідної оброни, оскільки ОСОБА_10 під час конфлікту завдав йому удар палкою по руці та намагався бити по голові.

Такі показання об`єктивно не підтверджені наявністю тілесних ушкоджень на тілі обвинуваченого, а також не підтверджуються показаннями свідка ОСОБА_8 та свідка ОСОБА_7 , який хоч і стверджував, що бачив палку в руках ОСОБА_10 , але не підтвердив факт нанесення цією палкою ударів та їх локалізацію. Тим більше конфлікт виник саме з протиправної поведінки ОСОБА_4 , який прийшов в будинок ОСОБА_10 , де став висловлювати свої претензії та потім спровокував цей конфлікт.

Закріплене в ст. 36 КК право кожної особи на необхідну оборону є важливою гарантією реалізації конституційного положення про те, що кожний має право захищати своє життя і здоров`я, життя і здоров`я інших людей від протиправних посягань (ч. 3 ст. 27 Конституції України).

Особливістю злочину, вчиненого з перевищенням меж необхідної оборони, є специфіка його мотиву, а саме прагнення захистити інтереси особи, держави, суспільні інтереси, життя, здоров`я чи права того, хто обороняється, чи іншої особи від суспільно небезпечного посягання. Намір захистити особисті чи суспільні інтереси від злочинного посягання є визначальним мотивом не тільки у разі необхідної оборони, а й при перевищенні її меж. При цьому перевищення меж оборони може бути зумовлене й іншими мотивами, наприклад: наміром розправитися з нападником через учинений ним напад, страхом тощо. Проте існування різних мотивів не змінює того, що мотив захисту є основним стимулом, який визначає поведінку особи, яка перевищила межі необхідної оборони. Мотивація дій винного при перевищенні меж необхідної оборони має бути в основному зумовлена захистом від суспільно небезпечного посягання охоронюваних законом прав та інтересів.

Таким чином, для вирішення питання про кваліфікацію складу злочину, пов`язаного з настанням смерті особи, зокрема щодо відсутності чи наявності стану необхідної оборони, перевищення її меж, суд у кожному конкретному випадку, враховуючи конкретні обставини справи, повинен здійснити порівняльний аналіз та оцінити наявність чи відсутність акту суспільно небезпечного посягання й акту захисту, встановити їх співвідношення, відповідність чи невідповідність захисту небезпечності посягання.

У разі, коли визначальним у поведінці особи було не відвернення нападу та захист, а бажання спричинити шкоду потерпілому, такі дії за своїми ознаками не становлять необхідної оборони, вони набувають протиправного характеру і мають розцінюватись на загальних підставах, що має місце в даній справі.

При призначенні покарання суд виходить із фактичної тяжкості вчинених ОСОБА_4 кримінальних правопорушень, зокрема, характеру діяння, обстановки, способу і місця його вчинення, з урахуванням форми, виду, ступеня вини, обставин, що характеризують поведінку обвинуваченого до вчинення кримінального правопорушення, обставин, що безпосередньо пов`язані із вчиненням кримінального правопорушення, та характеризують поведінку останнього після вчинення кримінального правопорушення, характеризуючих його даних, його вік, стан здоров`я.

Обставин, які б пом`якшували покарання обвинуваченому суд не вбачає.

До обставин, що обтяжують покарання обвинуваченого ОСОБА_4 , суд відносить те, що він вчинив кримінальне правопорушення в стані алкогольного сп`яніння.

Суд не знаходить підстав для застосування щодо ОСОБА_4 положень ст.ст. 69, 75 КК України і вважає, що його виправлення та перевиховання можливе лише при ізоляції від суспільства, оскільки відсутнє його щире каяття щодо вчиненого, як особа ОСОБА_4 характеризується за місцем проживання негативно, не працював до затримання, засуджений за вчинення корисливих злочинів та відбуває реальне покарання у виді позбавлення волі.

Вирішуючи цивільний позов, суд у порядку ст.ст. 36, 128 КПК України та згідно положень ст. 1206 ЦК України в повному обсязі задовольняє позовну заяву прокурора у кримінальному провадженні про стягнення із цивільного відповідача ОСОБА_4 коштів в розмірі 4008 гривні 07 копійок, витрачених на стаціонарне лікування ОСОБА_10 , який потерпів від злочину, оскільки такі витрати підтверджуються довідками Таращанської ЦРЛ від 18.11.2019

Долю речових доказів суд вирішує в порядку ст. 100 КПК України.

З урахуванням вищевикладеного та керуючись ст.ст. 368, 370, 374 КПК України, суд -

ЗАСУДИВ:

Визнати винуватим ОСОБА_4 у вчиненні злочинів, передбачених частиною першою статті 122, частиною першою статті 121, частиною першою статті 119 КК України і призначити йому покарання:

за частиною першою статті 122 КК України у вигляді позбавлення волі строком на один рік;

за частиною першою статті 121 КК України у вигляді позбавлення волі строком на п`ять років;

за частиною першою статті 119 КК України у вигляді позбавлення волі строком на чотири роки.

Відповідно до частини першої статті 70 КК України остаточно призначити покарання ОСОБА_4 за сукупністю вчинених злочинів шляхом поглинення менш суворого покарання більш суворим, у виді позбавлення волі строком на 5 (п`ять) років.

У відповідності до ст. 70 ч. 4, 72 КК України за сукупністю злочинів шляхом часткового складання покарань, призначеного за даним вироком та вироком Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 06.05.2021 за ст. 185 ч. 2, ст. 71 ч. 1 КК України, остаточно до відбуття призначити ОСОБА_4 покарання у вигляді 6 (шести) років позбавлення волі.

На підставі ч. 4 ст. 70 КК України в строк відбування покарання зарахувати покарання, відбуте ним частково за вироком Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 06.05.2021 за ст. 185 ч. 2, ст. 71 ч. 1 КК України, а саме з 08 червня 2021 року (дата набрання вироком від 06.05.2021 законної сили) до постановлення даного вироку.

Зарахувати у строк відбуття покарання ОСОБА_4 строк попереднього ув`язнення з 11 серпня 2019 року до 08 червня 2021 року.

Строк відбування покарання обвинуваченому ОСОБА_4 рахувати з дня ухвалення даного вироку, а саме з 11 березня 2024 року.

Арешт майна, який було накладено згідно ухвали слідчого судді Таращанського районного суду Київської області від 12 серпня 2019 року, скасувати на підставі частини четвертої статті 174 КПК України для вирішення питання речових доказів на умовах, та в порядку, який передбачено статтею 100 КПК України.

Речові докази по справі: поліетиленовий мішок білого кольору, ганчірку з плямами бурого кольору, яку поміщено до картонної коробки, фрагмент тканини з плямами бурого кольору з кімнати № 2, яку поміщено до спеціального паперового конверту, штани світлого кольору з плямами бурого кольору, які поміщено до спеціального паперового конверту, штани чорного кольору зі слідами бурого кольору, футболку чорного кольору з рукавами зеленого кольору з слідами бурого кольору та футболку світлого кольору з слідами бурого кольору, які поміщено до картонної коробки, світер темно-синього кольору з білими смужками, який поміщено до картонної коробки, папілярні візерунки пальців рук вилучені з дверей кімнати №1 та №2, які поміщено до спеціального поліетиленового пакету № 2392165;

джинсові штани «Awivgoss» синього кольору, на яких виявлено плями бурого кольору, спортивна кофта чорно-червоного кольору на якій наявні плями темного кольору (поміщені до картонної коробки опечатаної биркою з пояснювальними написами та підписами учасників), кросівки чоловічі «Energy GL6000 sport shoos» синього кольору на яких наявні плями бурого кольору (поміщено до картонної коробки опечатаної биркою з пояснювальними написами та підписами учасників);

джинси синього кольору, на задніх кишенях, в нижніх частинах обох ніг спереду та ззаду, на обох колінних частинах, наявні плями бурого кольору зовні схожа на кров, куртка червоного кольору з білими вставками на рукавах марки «NIKE» на правому лікті наявні плями бурого кольору зовні схожа на кров, футболка в горизонтальну смужку (білий, чорний, сірий, червоний кольори) на правій плечовій частині та правому рукаві наявні плями бурого кольору зовні схожі на кров), які поміщено до картонної коробки опечатаної биркою з пояснювальними написами та підписами учасників, кросівки коричневого кольору з білою підошвою (на правому кросівку на бокових поверхнях наявні плями бурого кольору зовні схожі на кров, на лівому кросівку на внутрішній боковій частині наявні плями бурого кольору зовні схожі на кров) які поміщено до картонної коробки опечатаної биркою з пояснювальними написами та підписами учасників, змиви з правої та лівої руки (поміщено до двох паперових конвертів білого кольору з пояснювальними написами та підписами учасників ), зрізи нігтів пальців рук з правої та лівої руки (поміщено до двох паперових конвертів білого кольору з пояснювальними написами та підписами учасників), які передано на відповідальне зберігання до кімнати зберігання речових доказів відділення поліції №2 Білоцерківського РУП ГУ НП в Київській області, знищити після набрання вироком законної сили.

Цивільний позов прокурора у кримінальному провадженні задовольнити.

Стягнути із ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , 4008 (чотири тисячі вісім) гривень 07 копійок на користь комунального некомерційного підприємства Таращанської міської ради «Таращанська міська лікарня».

На вирок суду може бути подано апеляційну скаргу до Київського апеляційного суду протягом 30 днів з моменту проголошення вироку, через Богуславський районний суд.

Вирок суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги вирок, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Копію вироку негайно після його проголошення вручити обвинуваченому і прокурору. Інші учасники судового провадження мають право отримати в суді копію вироку.

Головуючий суддя ОСОБА_1