УХВАЛА

Іменем України

про арешт майна

13 жовтня 2023 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 , за участі секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Корольовського районного суду м. Житомира клопотання слідчого Головного управління Національної поліції в Житомирській області старший лейтенант поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором відділу Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_4 про арешт майна в кримінальному провадженні №0000467 від 04.09.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира надійшло клопотання слідчого Головного управління Національної поліції в Житомирській області старший лейтенант поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором відділу Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_4 про арешт майна в кримінальному провадженні №0000467 від 04.09.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.

Клопотання обґрунтовано тим, що в провадженні СУ ГУНП в Житомирській області перебувають матеріали досудового розслідування №0000467, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 04.09.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, про те, що в невстановлений день та час липня 2023 року, громадянин ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 , за добровільної згоди, вступив у статевий акт з громадянином ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , за адресою: АДРЕСА_1 , за який останній пообіцяв ОСОБА_5 грошову винагороду в розмірі 2000 доларів, однак коштів не отримав. Після виходу з будинку ОСОБА_6 у ОСОБА_5 виник злочинний умисел направлений на умисне вбивство останнього.

02.09.2023 року близько 22 години, ОСОБА_5 , маючи умисел на протиправне заподіяння смерті іншій людині, заздалегідь підготувавшись до вчинення злочину, а саме визначивши шлях підходу до житла ОСОБА_6 за адресою: АДРЕСА_1 , та взявши заздалегідь підготовлене знаряддя злочину а саме кухонний ніж, переліз через паркан, на територію вказаного володіння. Після чого, постукавши у двері будинку, йому відчинив ОСОБА_6 . Далі, ОСОБА_5 , перебуваючи у будинку, реалізуючи свій злочинний умисел, взявши кухонний ніж в праву руку, наніс потерпілому близько восьми ударів по тулубу та верхніх кінцівках тіла ОСОБА_6 , від яких останній втратив рівновагу та впав на підлогу обличчям до верху. Після чого ОСОБА_7 , продовжуючи свій злочинний умисел, наніс чотири удари ножем у верхню частину тіла та один удар в область шиї потерпілого, чим заподіяв останньому відкриту рану шиї з ушкодженням крупних судин, яка є небезпечними для життя та знаходяться причинному зв`язку з настанням смерті ОСОБА_6 ..

По даному факту 04 вересня 2023 року слідчим слідчого управління ГУНП України в Житомирській області внесені відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань під №0000467, за ознаками злочину, передбаченого ч.1 ст.115 КК України.

04 жовтня 2023 року в період часу з 10:55 год. по 11:50 год, на підставі Ухвали слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомир, було проведено обшук за адресою проживання та реєстрації громадянина ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , а саме: АДРЕСА_1 . Під час проведення даного обшуку було виявлено:

-кросівки синього кольору марки «Adidas» з білими вставками;

-кросівки червоного кольору марки «Yiki»;

-кросівки чорного кольору марки «Nike»;

-джинси синього кольору із нашаруванням речовини бурого кольору;

-мобільний телефон марки «Redmi Xiomi» в корпусі блакитного кольору;

-мобільний телефон марки «HUAWEI MED LX9N» і корпусі фіолетового кольору.

Виявлені речі упаковано згідно правил пакування речових доказів та вилучено до СУ ГУНП в Житомирській області.

04 жовтня 2023 року речі, виявлені під час обшуку домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 визнано речовим доказом у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000467.

Вилучені речі належать ОСОБА_8 .

Слідчий вважає, що зазначені речові докази, можуть містити відомості, які мають доказове значення у даному кримінальному провадженні, оскільки будуть використані в подальшому для доказування фактів та обставин, що встановлюються в ході досудового розслідування.

Слідчий в судове засідання не з`явилася, надала до суду заяву про розгляд клопотання у її відсутність. Клопотання просила задовольнити.

Законний представник неповнолітнього ОСОБА_8 - ОСОБА_9 в судове засідання не з`явилася, надала заяву про розгляд справи без її участі не заперечує пооти задоволення клопотання про накладення арешту на майно

Вирішуючи питання про арешт майна слідчий суддя виходить з наступного.

Згідно з ч. 1 ст. 131 КПК України захід забезпечення кримінального провадження застосовується з метою досягнення дієвості цього провадження.

Одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна (ч. 2 ст. 131 КПК України).

Відповідно до ч. 1-3 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Відповідно абзацу 2 ч. 1 ст. 170 КПК України, завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів.

Під час судового розгляду клопотання слідчий суддя встановив, шо 04 жовтня 2023 року в період часу з 10:55 год. по 11:50 год, на підставі ухвали слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомир, було проведено обшук за адресою проживання та реєстрації громадянина ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , а саме: АДРЕСА_1 . Під час проведення даного обшуку було виявлено та вилучено:

-кросівки синього кольору марки «Adidas» з білими вставками;

-кросівки червоного кольору марки «Yiki»;

-кросівки чорного кольору марки «Nike»;

-джинси синього кольору із нашаруванням речовини бурого кольору;

-мобільний телефон марки «Redmi Xiomi» в корпусі блакитного кольору;

-мобільний телефон марки «HUAWEI MED LX9N» і корпусі фіолетового кольору.

04.10.2023 вилучене майно визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № №0000467 від 04.09.2023, за ч.1 ст.115 КК України

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

При цьому закон не вимагає, щоб докази на підтвердження вчинення кримінального правопорушення були повними та достатніми на даній стадії кримінального провадження, однак вони мають бути такими, щоб слідчий суддя був впевнений у тому, що дані докази можуть дати підстави для пред`явлення обґрунтованої підозри у вчиненні того чи іншого кримінального правопорушення. Крім того, наявність доказів у кримінальному провадженні має давати слідчому судді впевненість у тому, що в даному кримінальному провадженні необхідно застосувати зазначений вид заходу забезпечення кримінального провадження з метою досягнення дієвості цього провадження та уникнення негативних наслідків.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України, - речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Слідчий суддя визнає, що матеріали провадження свідчать, що на цьому етапі кримінального провадження потреби досудового розслідування виправдовують забезпечення кримінального провадження шляхом накладення арешту на майно вказане в клопотанні.

Будь-яких негативних наслідків від вжиття такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт речового доказу, з метою його збереження слідчий суддя не вбачає, адже під час судового розгляду докази оцінюються безпосередньо судом.

З огляду на обставини вчиненого кримінального правопорушення, представлених доказів за матеріалами клопотання в їх сукупності, слідчий суддя з метою забезпечення дієвості досудового розслідування, запобігання можливості приховування та зникнення майна та насамперед збереження речового доказу, розумності та співрозмірності обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також враховуючи правову підставу для арешту майна та наслідки арешту майна для інших осіб, вважає наявними підстави для задоволення клопотання в частині накладення арешту на майно та заборони щодо відчудженя, користування чи розпорядження цим майном.

При цьому, слідчий суддя враховує і те, що у відповідності до вимог ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому у застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Керуючись ст. ст. 170-173, 175, 309, 369-372 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого Головного управління Національної поліції в Житомирській області старший лейтенант поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором відділу Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_4 про арешт майна в кримінальному провадженні №0000467 від 04.09.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.115 КК України - задовільнити.

Накласти арешт на майно, а саме на речі вилучені під час обшуку 04.10.2023 року, за адресою: АДРЕСА_1 , а саме:

-кросівки синього кольору марки «Adidas» з білими вставками;

-кросівки червоного кольору марки «Yiki»;

-кросівки чорного кольору марки «Nike»;

-джинси синього кольору із нашаруванням речовини бурого кольору;

-мобільний телефон марки «Redmi Xiomi» в корпусі блакитного кольору;

-мобільний телефон марки «HUAWEI MED LX9N» і корпусі фіолетового кольору:

заборонивши відчудженя, користування чи розпорядження вказаним майном.

Ухвала про арешт майна підлягає негайному виконанню, проте може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту оголошення та набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

Слідчий суддя ОСОБА_1