Справа № 304/2098/23 Провадження № 1-кс/304/496/2023
У Х В А Л А

26 жовтня 2023 року м. Перечин

Слідчий суддя Перечинського районного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , представника власника майна адвоката ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду клопотання старшого детектива Територіального управління БЕБ у Закарпатській області ОСОБА_5 , погоджене прокурором відділу нагляду за додержанням законів органами Бюро економічної безпеки України Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_6 , подане на підставі матеріалів досудового розслідування, внесених до ЄРДР за №00000037 від 05 червня 2023 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 199, ч. 1 ст. 204 КК України, про арешт майна,

У С Т А Н О В И В :

старший детектив підрозділу детективів Територіального управління БЕБ у Закарпатській області ОСОБА_7 звернувся до слідчого судді з клопотанням про арешт майна у кримінальному провадженні № 00000037 від 05 червня 2023 року, вилученого під час проведення обшуку транспортного засобу марки «Skoda Octavia», VIN: НОМЕР_1 , р/н НОМЕР_2 , що на підставі Свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_3 , належить на праві власності ОСОБА_8 .

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 просив клопотання задовольнити за наведених у ньому підстав, додатково вказуючи на те, що вчинення кримінального правопорушення підтверджується матеріалами НСРД.

Адвокат ОСОБА_4 , діючи в інтересах ОСОБА_8 , у судовому засіданні просив у задоволенні клопотання відмовити, оскільки таке не відповідає вимогам ст. 64-2 КПК України, а також у клопотанні не обґрунтовано, чому відносно належного ОСОБА_8 майна має бути застосований найбільш тяжчий спосіб обтяження, при тому, що ОСОБА_8 добровільно надав дозвіл оглянути належний йому транспортний засіб, оскільки впевнений, що жодні порушення закону у своїй діяльності не допускає. Окрім цього вважав, що вилучене майно не є речовими доказами, оскільки оцінку цьому має надати слідчий суддя.

Заслухавши пояснення учасників судового засідання, перевіривши матеріали клопотання, слідчий суддя прийшов до такого висновку.

Положеннями ст. 171 КПК України встановлені вимоги до змісту та порядку подання клопотання про арешт майна слідчому судді.

Так, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову також цивільний позивач.

При цьому за ч. 2 ст. 64-2 КПК України третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, виникають з моменту звернення прокурора до суду із клопотанням про арешт майна.

Таким чином вказана стаття передбачає, що лише з моменту звернення прокурора до суду із клопотанням про арешт майна особи, така особа набуває статусу третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт. Отже, відповідна стаття регламентує, зокрема, порядок подання клопотання про арешт майна особи, яка не має у кримінальному провадженні статусу підозрюваного, обвинуваченого або засудженого, юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження.

Відтак стаття 64-2 КПК України є спеціальною нормою по відношенню до ст. 171 цього Кодексу, яка містить загальні вимоги до клопотання про арешт майна.

Аналізом змісту статей 64-2 та 171 КПК України можна зробити висновок, що клопотання про арешт майна особи, яка не має у кримінальному провадженні статусу підозрюваного, обвинуваченого або засудженого, юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, подається виключно прокурором та з дотриманням вимог ч. 2 ст. 171 КПК України щодо змісту такого клопотання.

У судовому засіданні встановлено, що детектив просить накласти арешт на майно, власником (володільцем) якого є ОСОБА_8 , який у свою чергу у кримінальному провадженні не має процесуального статусу підозрюваного, обвинуваченого або засудженого.

Отже, виходячи з викладеного, з клопотанням про арешт майна, власником (володільцем) якого є ОСОБА_8 , має право звернутися виключно прокурор, та лише після звернення прокурора з таким клопотанням ця особа у кримінальному провадженні набуде статусу третьої особи, щодо майна якої вирішується питання про арешт, та зможе користуватися у кримінальному провадженні правами та обов`язками, які згідно з положеннями КПК України має третя особа, щодо майна якої вирішується питання про арешт.

З огляду на загальні засади кримінального провадження, зокрема, принципу законності, який не буде дотримано у випадку розгляду слідчим суддею клопотання особи, яка не наділена повноваженнями його подавати, зазначене клопотання про арешт майна підлягає поверненню особі, яка його подала.

Частиною 3 ст. 172 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог ст. 171 КПК України, повертає його та встановлює строк в 72 години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

Керуючись ст. 40, 64-2, 170-172 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В :

клопотання старшого детектива Територіального управління БЕБ у Закарпатській області ОСОБА_5 , погоджене прокурором відділу нагляду за додержанням законів органами Бюро економічної безпеки України Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_6 , про арешт майна повернути особі, яка його подала, та встановити строк в сімдесят дві години для усунення недоліків з моменту отримання ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя: ОСОБА_1