Справа № 646/1161/23
Провадження № 1-кп/646/217/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19.10.2023 м. Харків

Червонозаводський районний суд м. Харкова

у складі : головуючого судді - ОСОБА_1

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

прокурора - ОСОБА_3 ,

захисника - ОСОБА_4 ,

обвинуваченого - ОСОБА_5 ,

розглянувши в відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференцзв`язку в м. Харкові клопотання прокурора Слобідської окружної прокуратури м. Харкова Харківської області у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000574 від 01.07.2022 року, про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

в с т а н о в и в:

Прокурор Слобідської окружної прокуратури м.Харкова Харківської області звернувся до суду з клопотанням про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно ОСОБА_5 , в якому просить продовжити строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком до 60 днів, який закінчується 20.10.2023 року, посилаючись на те, що, ризики, передбачені ст. 177 КПК України продовжують існувати, а саме: переховування від суду, з метою ухилення від кримінальної відповідальності, оскільки злочин, який інкримінується ОСОБА_5 є тяжким, незаконно впливати на свідка, у цьому кримінальному провадженні, які ще має бути допитані безпосередньо під час судового засідання з метою схилити його до відмови від дачі правдивих показань у кримінальному провадженні, вчинити інше аналогічне кримінальне правопорушення, що в свою чергу, може призвести до тяжких наслідків. Застосування іншого,більш м`якого запобіжного заходу до обвинуваченого, прокурор вважав неможливим,оскільки вони не забезпечать виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків та не можуть запобігти вищевказаним ризикам.

В судовому засіданні прокурор подане клопотання підтримав, просив його задовольнити.

Обвинувачений ОСОБА_5 та його захисник заперечували щодо клопотання прокурора, оскільки ризики прокурором не доведені та необгрунтовані, а також посилались на стан здоров`я обвинуваченого та неможливості надання останньому в умовах слідчого ізолятору належної медичної допомоги. Просили змінити запобіжний захід з тримання під вартою на домашній арешт, посилаючись на те,що у ОСОБА_5 відсутній намір переховуватися від суду і якщо судом буде змінено запобіжний захід, то останній зможе проживати за адресою: АДРЕСА_1 разом з братами, оскільки має міцні соціальні зв`язки з церквою, про що захисником раніше в судовому засіданні надавалась заява від церкви евангелівських християн баптистів « Воскресіння».

Згідно ч. 1 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого.

Відповідно до ч. 3 ст.331КПК України за наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та надсилається уповноваженій службовій особі до місця ув`язнення.

Статтею 177КПК України встановлено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави суду вважати, що обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до положень статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним засобом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Крім того, при вирішенні питання про обрання, продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою суд повинен врахувати обставини, передбачені ст. 178 КПК України ,зокрема, тяжкість кримінального правопорушення ,у вчиненні якого обвинувачується особа та відомості, які її характеризують і можуть свідчити на користь збільшення ( зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Обвинувачений ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, яке відповідно до ст.12 КК України, відноситься до тяжких злочинів, раніше судимий.

У розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість покарання не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» №33977/96 від 25.07.2001 Європейський суд з прав людини, зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризику повторного вчинення злочинів».

Надаючи оцінку можливості обвинуваченим переховуватися від суду або незаконно впливати на інших учасників провадження, суд бере до уваги, що існує певна ймовірність того,що останній з метою уникнення покарання,передбаченого за вчинення інкримінованого кримінального правопорушення може вдатися до відповідних дій.

Фактичні обставини інкримінованого ОСОБА_5 злочину, які свідчать про його підвищену суспільну небезпеку, у сукупності із тяжкістю можливого покарання та даними про особу обвинуваченого, спростовують доводи обвинуваченого та захисника про необгрунтованість клопотання про продовження міри запобіжного заходу та недоведеність ризиків прокурором .

Згідно практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів .Тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу,який незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи.Застосовуючи запобіжний захід у виді тримання під вартою, необхідно виходити із того,що судове рішення повинно забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони прав і інтересів як суспільства, так і потерпілого. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суспільства більшої суворості в оцінці цінностей суспільства ( «Летельє протии Франції»).

Крім того,відповідно усталеної практики Європейського суду з прав людини, право людини на свободу є основоположним , але не абсолютним та може бути обмежено з огляду на суспільний інтерес.

Враховуючи характер обставин вчинення кримінального правопорушення, є ймовірність ризику того,що обвинувачений може переховуватися від суду, він не має стійких соціальних зв`язків, не має законних джерел отримання заробітку, а також, враховуючи, що обвинуваченому відомі дані свідка, ймовірна можливість незаконного впливу на нього з метою змусити останного відмовитись від раніше наданих показів щодо обставин вчиненого кримінального правопорушення. Крім того, ОСОБА_5 раніше неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності, в тому числі за вчинення злочинів проти власності, на шлях виправлення не став та знов вчинив злочин, що загалом може свідчити про схильність його до вчинення злочинів та свідчить про існування ризику,передбаченого п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, та можливість обвинуваченим вчинити інше кримінальне правопорушення. При цьому слід врахувати, що військова агресія проти України, є обставиною (ризиком), яка суттєво обмежує можливості виконання органами влади своїх повноважень на певних територіях та якісно погіршує криміногенну обстановку.

Згідно повідомлення Державної установи «Центр охорони здоров`я державної кримінально-виконавчої служби України» філія у Харківській та Луганській областях Харківська міська медична частина № 27 на запит суду, щодо стану здоров`я ОСОБА_5 повідомила, що останній раз був оглянутий 06.09.2023 року. На момент огляду скарг не пред`являв, об`єктивно: загальний стан здоров`я задовільний, встановлено діагноз : хронічний алергічний дерматит в стадії ремісії, рекомендовано подальше спостереження. Станом на час складання довідки 11.09.2023р. загальний стан здоров`я задовільний.

Враховуючи вищевикладені обставини, при вирішенні по суті клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_5 суд бере до уваги те, що на даній стадії судового розгляду встановлено існування ризиків, передбачених п. п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, оскільки підстави, які були враховані при обранні йому такого запобіжного заходу, на даний час продовжують існувати. В ході досудового розслідування кримінальне провадження зупинялося у зв`язку з оголошенням ОСОБА_5 у розшук, що може свідчити про ймовірність такого ризику, як переховування від суду, та враховуючи характер інкримінованого обвинуваченому діяння і тяжкість можливого покарання, що йому загрожує у разі визнання його винуватості, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є найбільш ефективним для забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, будь-яких даних про зменшення чи відсутність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, для застосування стосовно обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу, в тому числі домашнього арешту, судом не встановлено, на даний час суду не надано відомостей, що обвинувачений не може перебувати за станом здоров`я у слідчому ізоляторі, тому клопотання прокурора підлягає задоволенню, із визначенням мінімального розміру застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом.

На підставі викладеного, і керуючись ст. ст.182, 369-372, 376, КПК України, суд-

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора Слобідської окружної прокуратури м. Харкова Харківської області у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000574 від 01.07.2022 року, про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України -задовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_5 , строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою строком до 60 днів тобто до 17.12.2023 р. включно.

Визначити обвинуваченому ОСОБА_5 розмір застави 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що у грошовому виразі складає 53 068 тисяч гривень, яку має право внести обвинувачений або інша фізична чи юридична особа (заставодавець) на депозитний рахунок Червонозаводського районного суду міста Харкова.

У разі внесення застави покласти на обвинуваченого наступні обов`язки:

1) прибувати за кожною вимогою до суду;

2) не відлучатися за межі населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу суду або прокурора;

3) повідомляти суд про зміну свого місця проживання.

3 моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений ОСОБА_5 вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки,або якщо порушить інші,покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом, для використання коштів судового збору.

У разі звернення застави в дохід держави суд, вирішує питання про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 КПК України.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду протягом семи днів з дня її оголошення.

Головуючий : ОСОБА_1