Справа № 646/6848/23
№ провадження 1-кс/646/2090/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17.10.2023 м.Харків

Слідчий суддя Червонозаводського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , слідчого ОСОБА_6 розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання слідчого СВ ВП № 1 Харківського РУП № 1 ГУ НП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_6 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в межах кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001122 від «15» жовтня 2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України, у відношенні:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, офіційно не працевлаштованого, що зареєстрований за адресою : АДРЕСА_1 , та проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше засудженого, останній раз 01.03.2021 Дзерджинським районним судом м.Харкова за ч.2 ст.125, ч.3 ст.185, ч.1 ст.263, ч.2 ст.194 КК України до позбавлення волі строком на 3 роки 2 місяці, звільнений 12.08.2022 у зв`язку з відбуттям строку покарання

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України,

в с т а н о в и в:

До Червонозаводського районного суду м. Харкова надійшло слідчого СВ ВП № 1 Харківського РУП № 1 ГУ НП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_6 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в межах кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001122 від «15» жовтня 2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України, у відношенні ОСОБА_5 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України.

В обґрунтування клопотання, слідчий зазначив, що що 15.10.2023 о 13:48 до ВП № 1 ХРУП № 1 ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення від ОСОБА_7 , 30.07.1983 по те, що 15.10.2023 близько о 13:10, йшовши по вулиці біля будинку за адресою: м. Харків, проїзд Азербайджанський, 8, невідомий чоловік спричинив тілесні ушкодження заявнику та відкрито заволодів грошовими коштами та мобільним телефоном Samsung Galaxy M31.

В ході досудового розслідування встановлено, що 15.10.2023 приблизно о 13 годині 10 хвилин, під час воєнного стану, оголошеного Указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 «Про введення воєнного стану в Україні» та введеного в дію Законом України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» від 24.02.2022, ОСОБА_5 перебуваючи за адресою: м. Харків, проїзд Азейбарджанський, 8, реалізуючи свій раптово виниклий злочинний умисел, спрямований на відкрите викрадення чужого майна, діючи умисно, повторно, в умовах воєнного стану, з корисливих мотивів, з метою незаконного збагачення, усвідомлюючи протиправність своїх дій, передбачаючи суспільно-небезпечні наслідки та свідомо бажаючи їх настання, підійшов ззаду до ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та наніс один удар рукою по потилиці останнього, спричинивши йому фізичний біль, від чого ОСОБА_7 впав на землю, після чого ОСОБА_5 , діючи відкрито для потерпілого та сторонніх осіб, наніс один удар ногою в обличчя ОСОБА_7 , тим самим застосувавши насильство, яке не є небезпечним для життя та здоров`я потерпілого після чого, вихватив з рук належний останньому мобільний телефон «Samsung» Galaxy M31, та покинув місце вчинення кримінального правопорушення, розпорядившись ним на власний розсуд, чим спричинив потерпілому матеріальну шкоду, тим самим ОСОБА_5 , діючи умисно, повторно, із застосуванням насильства, яке не є небезпечним для життя та здоров`я потерпілого, в умовах воєнного стану відкрито заволодів майном ОСОБА_7 .

Таким чином, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення - злочину, передбаченого 4 ст. 186 КК України, тобто у відкритому викраденні чужого майна (грабежі), вчиненому повторно, із застосуванням насильства, яке не є небезпечним для життя та здоров`я потерпілого, в умовах воєнного стану.

Слідчим СВ ВП № 1 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області, 15.10.2023 за адресою: м. Харків, вул. Беркоса, буд. 134 у порядку ст. 208 КПК України затримано гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (фактичний час затримання 19:20 год.).

Слідчим СВ ВП № 1 Харківського РУП № 1 ГУ Національної поліції в Харківській області ОСОБА_6 16.10.2023 повідомлено про підозру ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

Отже, щоб запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України, орган досудового розслідування вважає, що до підозрюваного ОСОБА_5 потрібно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, пояснив, що на його думку підставою для застосування запобіжного заходу у вигляді взяття під варту підозрюваного є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 зазначеного кримінального правопорушення, а також ОСОБА_5 , перебуваючи на свободі, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на свідків; може вчинити інше кримінальне правопорушення, що передбачено п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, просив клопотання задовольнити у повному обсязі.

Слідчий підтримав клопотання.

Підозрюваний ОСОБА_5 та його захисник у судовому засіданні заперечували проти задоволення даного клопотання, захисник зазначив, що вказана міра запобіжного заходу є дуже жорсткою, має міцні соціальні зв`язки, виховує дитину, зазначив, що буде з`являтися до суду за першою вимогою, тому просили обрати запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Крім того підозрюваний зазначив, що під час затримання щодо нього було застосовано примус та спричинено тілесні ушкодження працівниками поліції, долучив заяву від цивільної дружини, в якій зазначено що ОСОБА_5 перебуває в цивільному шлюбі з ОСОБА_8 де проживають за адресою: АДРЕСА_2 , додано знімки та довідку з КНП " Міська клінічна лікарня швидкої та невідкладної медичної допомоги ім. проф. О.І. Мечнікова" щодо надання медичної допомоги амбулаторно, із зазначенням діагнозу : забій грудної клітини справа, закритий перелом крайового вінцевого відростка правої ліктьової кістки.

Заслухавши обґрунтування клопотання сторони обвинувачення, заперечення підозрюваного, дослідивши клопотання, копії матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовують доводи клопотання, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 8 КПК України кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

У відповідності до ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

15.10.2023 до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань внесені відомості за №0001122, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 186 КК України.

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 затримано в порядку ст. 208 КПК України 15.10.2023 (час фактичного затримання 15.10.2023 о 19:20 годин), та 16.10.2023 останньому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.186 КК України.

Обґрунтованість підозри відносно ОСОБА_5 у вчиненні вказаного кримінального правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом огляду місця події за адресою: м. Харків, проїзд Азейбаржанський, 8 від 15.10.2023, протколом огляду від 16.10.2023 за адресою: м. Харків, вул. Гомельська, 19, протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 від 15.10.2023, протоколом додаткового допиту потерпілого ОСОБА_7 від 16.10.2023,протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 16.10.2023 за участю потерпілого ОСОБА_7 , протоколом проведення слідчого експерименту від 16.10.2023 за участю потерпілого ОСОБА_7 , протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 15.10.2023, протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 16.10.2023, протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 16.10.2023 за участю свідка ОСОБА_10 від 16.10.2023, протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 16.10.2023, протоколом пред`явлення особи для впізнання за фотознімками від 16.10.2023 за участю свідка ОСОБА_11 від 16.10.2023,протоколом огляду предмету від 16.10.2023, протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 15.10.2023,повідомленням про підозру у вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_5 від 16.10.2023, протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_5 від 16.10.2023.

Поняття «обґрунтована підозра» не визначене у національному законодавстві України, тому, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК України та позиції Європейського суду з прав людини, відображеної у п. 175 рішення від 21.04.2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення, також вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30.08.1990 року).

При цьому слід зауважити, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення злочину вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.

За таких умов, щодо пред`явленої підозри, з точки зору достатності та взаємозв`язку, слідчий суддя приходить до обґрунтованого висновку про наявність у провадженні доказів, передбачених параграфами 3-5 Глави 4 КПК України (показання, речові докази і документи та інші), які свідчать про обґрунтованість підозри у вчиненні кримінального правопорушення, які могли б об`єктивно зв`язувати його з ними, тобто підтвердити існування фактів та інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що підозрюваний міг вчинити дане кримінальне правопорушенне.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про : наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до вимог ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування або суду, незаконно впливати на свідків, знищити, сховати або спотворити речі, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється.

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь ймовірності того, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Отже, ризик це подія, яка ймовірно може настати за наявності певних підстав. З огляду на обставини кримінального провадження існує певна ймовірність того, що ОСОБА_5 з метою уникнення покарання, передбаченого за вчинення інкримінованого йому злочину може вдатися до відповідних дій.

Отже, ризики є реальними та їх запобіганню необхідний достатній рівень належної процесуальної поведінки підозрюваного.

Характер та фактичні обставини інкримінованого ОСОБА_5 злочину свідчать про його підвищену суспільну небезпеку.

В клопотанні слідчого зазначено, що на даний час існують ризики, передбачені ст.177 КПК України, які дають достатньо підстав вважати, що відносно підозрюваного ОСОБА_5 неможливо застосувати жоден із більш м`яких запобіжних заходів, а саме:

-п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України - переховуватися від органів досудового розслідування та суду; вказаний ризик підтверджуються тим, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, враховуючи передбачене законом покарання, це може спонукати підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування та суду, з метою уникнення кримінальної відповідальності за вчинений злочин. Окрім цього, у зв`язку із введенням воєнного стану на території України, останнє може спонукати ОСОБА_5 до втечі до іншого міста, населеного пункту, щоб переховуватися від органу досудового розслідування та вчинити аналогічне кримінальне правопорушення.Про намір переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду ще свідчать такі дані, як відсутність тісних родинних зв`язків та не працевлаштованість ОСОБА_5 . Окрім того, ОСОБА_5 на даний час відповідно до ст. 63 Конституції України відмовився від дачі показань, що хоча і є його правом на захист, однак свідчить про не бажання нести відповідальність за інкриміноване йому кримінальне правопорушення, тому існують ризики, що ОСОБА_5 з метою уникнення покарання може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду.

- п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України - незаконно впливати на потерпілих та свідків у даному кримінальному провадженні;вказаний ризик підтверджуються тим, що ОСОБА_5 перебуваючи на свободі, може здійснювати тиск та незаконно впливати на потерпілих та свідків по даному кримінальному провадженню, з метою зміни ними свідчень, а зміна показань потерпілих та свідків на користь підозрюваного може позбавити можливості притягти винну особу до кримінальної відповідальності, оскільки відповідно до ч. 4 ст. 95 КПК України суд може обґрунтовувати свої висновки лише на показаннях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання та не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них.

- п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України - вчинити інше аналогічне кримінальне правопорушення,вивченням даних про особу ОСОБА_5 встановлено, що він офіційно не працевлаштований, у нього відсутні законні джерела доходу, він не має міцних соціальних зав`язків, раніше судимий, а саме останній раз 01.03.2021 Дзержинським районним судом м. Харкова за ч. 2 ст. 125, ч. 3 ст. 185, ч. 1 ст. 263, ч. 2 ст. 194 КК України до позбавлення волі строком на 3 роки 2 місяці, звільнений 12.08.2022 у зв`язку з відбуттям строку покарання та підозрюється у вчиненні тяжкого корисливого злочину проти власності. Викладене може свідчити про стійку антисоціальну поведінку ОСОБА_5 , а також про схильність останнього до вчинення кримінальних правопорушень, у тому числі з корисливою спрямованістю, що є його джерелом доходу.

Беручи до уваги вищевикладене та враховуючи тяжкість покарання, що загрожує у разі визнання ОСОБА_5 винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, що йому інкримінується, що може бути достатньою причиною разом з іншими обставинами для застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, оскільки відповідно п. 36 Рішення Європейського суду з прав людини від 20 травня 2010 року у справі "Москаленко проти України" Європейський Суд зазначив, що суворість покарання, яке може бути призначено, є належним елементом при оцінці ризику переховування від суду чи скоєння іншого злочину.

Відповідно до практики Європейського Суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного, слідчий суддя враховує вимоги п.п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, а також те, що метою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, вчинити інші кримінальні правопорушення.

Слідчий, звертаючись з клопотанням про застосування щодо підозрюваного ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а прокурор при розгляді клопотання, довели наявність обґрунтованої підозри у вчиненні останнім вказаного кримінального правопорушення, що підтверджується вищевказаними доказами, які зібрані під час досудового розслідування.

Крім того, в кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів (п. 35 рішення ЄСПЛ №12369/86 від 26.06.1991 «Летельє проти Франції»). Відповідно до позиції Європейського суду з прав людини рішення «Шалімов проти України» від 04.04.2010, заява №20808/02, п.50, ECHR 2010, «тримання під вартою може бути виправданим у тій чи іншій справі лише за наявності специфічних ознак того, що цього вимагають істинні вимоги публічного інтересу, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають правило поваги до особистої свободи» (справа «Лабіта проти Італії», заява №26772/95, п.153, ECHR 2000IV, справа «Харченко проти України»).

Враховуючи, що підозрюваний ОСОБА_5 , обвинувачується у вчиненні умисного, особливо тяжкого кримінального правопорушення, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 7 до 10 років, на час розгляду клопотання, прокурором доведено ризики, передбачені п.1, п.3, п.5 ч.1 ст.177 КПК України, підозрюваний неодноразово судимий, з метою їх запобігання, а також враховуючи тяжкість покарання, що загрожує йому в разі визнання винуватим у кримінальному правопорушенні, яке йому інкримінується, будь-яких даних про зменшення чи відсутність ризиків, передбачених ст.177 КПК України для застосування стосовно підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу ніж тримання під вартою у судовому засіданні не встановлено, тому суд вважає необхідним задовольнити клопотання прокурора щодо запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Частина 6, 7 ст. 206 КПК України визначають, що якщо під час будь-якого судового засідання особа заявляє про застосування до неї насильства підчас затримання або тримання в уповноваженому органі державної влади, державній установі(орган державної влади, державна установа, яким законом надано право здійснювати тримання під вартою осіб), слідчий суддя зобов`язаний зафіксувати таку заяву або прийняти від особи письмову заяву та: 1) забезпечити невідкладне проведення судово-медичного обстеження особи; 2)доручити відповідному органу досудового розслідування провести дослідження фактів, викладених в заяві особи; 3) вжити необхідних заходів для забезпечення безпеки особи згідно із законодавством.

Слідчий суддя зобов`язаний діяти в порядку, передбаченому частиною шостою цієї статті, незалежно від наявності заяви особи, якщо її зовнішній вигляд, стан чи інші відомі слідчому судді обставини дають підстави для обґрунтованої підозри порушення вимог законодавства під час затримання або тримання в уповноваженому органі державної влади, державній установі.

Крім того, щодо завдання підозрюваному ОСОБА_5 тілесних ушкоджень під час затримання, слідча суддя вважає за необхідне звернути увагу на наступне.

У статті 49 Конституції України задекларовано, що кожен має право на охорону здоров`я, медичну допомогу та медичне страхування.

Статтею 11 Закону України «Про попереднє ув`язнення» передбачено, що медичне обслуговування, а також лікувально-профілактична і протиепідемічна робота в місцях попереднього ув`язнення організуються і проводяться відповідно до законодавства про охорону здоров`я.

Порядок надання ув`язненим медичної допомоги, використання з цією метою не підпорядкованих органам, що здійснюють попереднє ув`язнення, державних та комунальних закладів охорони здоров`я, залучення їх медичного персоналу та проведення медичних експертиз визначається Кабінетом Міністрів України.

Отже, з огляду на гарантоване Конституцією та законами України право підозрюваного ОСОБА_5 , незалежно від місця його перебування, на належні медичне обслуговування та надання медичної допомоги, на вільний вибір лікаря-фахівця, а також враховуючи заяву підозрюваного ОСОБА_5 , щодо завдання йому тілесних ушкоджень під час затримання 15.10 .2023 слідча суддя, в межах своїх повноважень, вважає за необхідне звернути увагу керівництва ДУ «Харківський слідчий ізолятор» на необхідність виконання вимог вищевказаних законів та нормативно-правових актів щодо забезпечити проведення медичного обстеження підозрюваного ОСОБА_5 , з метою отримання висновків про стан його здоров`я з огляду на повідомлення підозрюваного про застосування насильства під час затримання.

Керуючись ст.ст. 177, 178, 183, 193, 194, 196, 197, 205, 309, 372 КПК України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого СВ ВП № 1 Харківського РУП № 1 ГУ НП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_6 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в межах кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001122 від «15» жовтня 2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України, у відношенні, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 186 КК України, - задовольнити.

Обрати у відношенні ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у Державній установі «Харківський слідчий ізолятор», в межах строку досудового розслідування, строком 60 (шістдесят) днів без визначення розміру застави.

Строк тримання під вартою обчислювати з моменту затримання, тобто з 15.10.2023 року.

Дата закінчення дії ухвали 13.12.2023 року (включно).

Доручити слідчому у провадженні якого перебуває кримінальне провадження № 001122 від 15.10.2023 невідкладно провести судово-медичне обстеження підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Доручити процесуальному керівнику у кримінальному провадженні № 001122 від 15.10.2023 провести перевірку факту порушення законодавства при затриманні ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Повний текст складено 20.10.2023 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1