печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 листопада 2023 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві заяву ОСОБА_3 про відвід слідчого Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Києві ОСОБА_4 у кримінальному проваджені № 0000560 від 03.11.2022 року,-

В С Т А Н О В И В :

До провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 надійшла заява ОСОБА_3 про відвід слідчого Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Києві ОСОБА_4 , який здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000560 від 01.11.2022 року.

В обґрунтування вимог заяви вказує, що кримінальне провадження за № 0000560 перебуває у провадженні Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Києві, відомості про яке внесено до ЄРДР 03.11.2022 року.

Вказане кримінальне провадження № 0000560 внесено до ЄРДР на підставі заяви ОСОБА_3 .

Заявник як підстави для відводу слідчого вказує наступне:

1.слідчий більше ніж один раз не здійснив допит ОСОБА_3 ;

2.слідчим не проведено необхідних слідчих дій;

3.слідчий не розглядає клопотання та не надає на них відповіді;

4.всі клопотання ОСОБА_3 були проігноровані;

5.регулярно закриває кримінальне провадження;

6.ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва постанову слідчого ОСОБА_4 про відмову у задоволенні клопотання про визнання потерпілою скасовано та зобов`язано залучити ОСОБА_3 в якості потерпілої у кримінальному провадженні та вручити останній пам`ятку про процесуальні права та обов`язки потерпілої, проте вимоги ухвали виконанні не були;

7.повістки про виклик слідчим направляються заднім числом;

8.фальсифікує матеріали справи;

9.не здійснює досудового розслідування у кримінальному провадженні.

Заявник у судове засідання не з`явилися, про дату та час розгляду заяви повідомлялися належним чином. Проте, адвокати подали заяви про розгляд справи у їх відсутність, вимоги заяви підтримали та просили задовольнити.

Слідчий у судове засідання не з`явилися, про дату та час розгляду заяви повідомлялися належним чином. Причини неявки не повідомив.

Слідчим суддею з урахуванням принципу диспозитивності кримінального провадження, відповідно до якого сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК України, визнано можливим розгляд заяви у відсутність осіб, що не з`явилися.

Дослідивши докази, подані учасниками справи, у сукупності та взаємозв`язку між собою, слідчий суддя дійшов наступних висновків.

В судовому засіданні слідчим суддею встановлено, що Територіальним управлінням Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000560 від 03.11.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбачено ч. 1 ст. 365 КК України.

Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Формою процесуального реагування на прояви упередженого ставлення слідчого до особи, яка бере участь в кримінальному провадженні, є подання такою особою заяви про відвід слідчого в порядку ст.77 КПК України.

Рекомендація Rec (2004) 6 Комітету Міністрів Державам - членам СЕ, прийнята Комітетом Міністрів 12.05.2004 на 114-й сесії «Про підвищення ефективності внутрішніх засобів правового захисту» декларує, що кожен, чиї права і свободи, викладені в Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, порушуються, має право на ефективний засіб правового захисту у відповідному національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинено особами, що діяли як офіційні особи.

Відповідно до п. 18 ч. 1 ст. 3 КПК України до повноважень слідчого судді належить здійснення судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Стаття 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує існування у внутрішньому праві засобів, які надають можливість скористатися правами і свободами, закріпленими в Конвенції, незалежно від того, як вони подані в національній правовій системі. Це положення вимагає, щоб відповідний внутрішній орган вивчив зміст скарги, яка базується на Конвенції, та забезпечив необхідне виправлення порушеного права. (Рішення ЄСПЛ «Chahal v. UK, n. 145).

На національному рівні, у ч. 2 ст. 80 КПК України законодавчо закріплено право осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні, заявляти відвід слідчому з підстав передбачених ст.77 КПК України.

Зміст п. 3 ч. 1 ст. 77 КПК України визначає одну з підстав для застосування відводу слідчого - існування обставин, які викликають обґрунтовані сумніви в його неупередженості. Своєю чергою, термін «неупередженість» є структурним елементом такого базового принципу кримінального провадження, як законність (ст. 9 КПК України).

Більше того, вимога щодо неупередженого дослідження обставин кримінального провадження є головним обов`язком слідчого, що зафіксовано в ч. 2 ст. 9 КПК України.

Як зазначав ЄСПЛ у своїх рішеннях «Тимошенко проти України», «Ходорковський проти Росії», структура Конвенці ґрунтується на презумпції добросовісності дій органів державної влади країн - учасниць. Дійсно, будь-яка державна політика чи окремий захід може мати «прихований мотив», а презумпція добросовісності є спростованою. Однак, заявник, який стверджує, що його права і свободи були обмежені з неналежних підстав, повинен переконливо довести, що справжня мета державних органів була не такою, як її було проголошено (або яка може обґрунтовано припускатись, виходячи з контексту). Простої підозри про те, що державні органи користувались своєю владою для іншої мети, ніж та, що передбачена Конвенцією, недостатньо, щоб довести порушення статті 18 Конвенції.

Вичерпний перелік підстав, за наявності яких слідчий безумовно підлягає відводу, визначений частиною 1 ст. 77 КПК України.

Між тим, згідно з ч. 3 ст. 77 КПК України, слідчий не може брати участь у кримінальному провадженні, якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження, а також за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Згідно з ч. 2 ст. 9 КПК України прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язанні всебічно, повно і неупереджено дослідити усі обставини кримінального провадження. Лише за такої умови можливе виконання завдань кримінального судочинства. Усебічність дослідження обставин кримінального провадження означає, по-перше, висунення і дослідження всіх можливих версій щодо характеру події, що має ознаки кримінального правопорушення, винуватість особи; а-по друге, однаково ретельне встановлення і перевірку як обставин, що викривають, так і тих, що виправдовують особу. Повнота дослідження кримінального провадження означає встановлення всього кола фактичних обставин, що можуть суттєво вплинути на рішення у кримінальному провадженні; використання такої сукупності доказів, яка обґрунтовує зроблені висновки як такі, що не залишають місця сумнівам.

Відповідно до усталеної практики Європейського Суду з прав людини, компетентна особа у будь-якому випадку не має права брати участь в здійсненні кримінального провадження, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в її неупередженості та об`єктивності.

Окреслюючи загальні завдання кримінального провадження, законодавець в статті 2 чинного КПК України вважає необґрунтований процесуальний примус до особи, яка бере участь в кримінальному провадженні, несумісним із поняттям «неупереджене розслідування».

Відповідно до усталеної практики Європейського Суду з прав людини, компетентна особа у будь-якому випадку не має права брати участь в здійсненні кримінального провадження, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в її неупередженості та об`єктивності.

Оцінюючи вищенаведену інформацію в контексті приписів п. 3 ч. 1 ст. 77 КПК України, слідчий суддя вважає, що процесуально поведінка прокурора не узгоджується з вимогами щодо неупередженого дослідження обставин кримінального провадження, передбаченими ст. 2, 9 КПК України.

У рішенні «Меріт проти України» ЄСПЛ зазначав, що норма про вичерпання всіх національних засобів правового захисту не є абсолютною, як і не є такою, що застосовується автоматично; встановлюючи, чи була норма дотримана, необхідно враховувати відповідні обставини конкретної справи.

З огляду на зазначене, слідчий суддя, виконуючи функцію судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, вважає необхідним відвести слідчого ОСОБА_4 від участі у здійсненні досудового розслідування кримінального провадження 0000560 від 03.11.2022 року, оскільки вважає, що заявником було доведено обставини, які викликають сумніви в об`єктивності та неупередженості, в участі слідчого ОСОБА_4 на досудовому розслідуванні, а протилежного слідчим не було доведено.

Керуючись ст. ст. 77, 80, 81, 83 КПК України,-

УХВАЛИВ :

Заяву ОСОБА_3 про відвід слідчого Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Києві ОСОБА_4 у кримінальному проваджені № 0000560 від 03.11.2022 року - задовольнити.

Відвести слідчого Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Києві ОСОБА_4 від участі у здійсненні досудового розслідування кримінального провадження № 0000560 від 03.11.2022 року.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1