У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 183/7947/23

№ 1-кс/183/3019/23

16 жовтня 2023 року м. Новомосковськ Дніпропетровської області

Слідчий суддя Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , з участі: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали клопотання прокурора Новомосковської окружної прокуратури ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні, внесеному 02 липня 2023 року до ЄРДР за № 0000885 про продовження строку запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю смт Губиниха Новомосковського району Дніпропетровської області, громадянину України, що має середню технічну освіту, не одруженому, на утриманні малолітніх та неповнолітніх дітей не має, який не працює, зареєстрований та мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимому,

підозрюваному у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 5 ст. 185 КК України,

за участю: прокурора - ОСОБА_3 ,

слідчого - ОСОБА_5 ,

захисника - ОСОБА_6 ,

підозрюваного ОСОБА_4 , -

в с т а н о в и в :

В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що в провадженні СВ Новомосковського РВП ГУНП в Дніпропетровській області знаходяться матеріали досудового розслідування, внесеного внесеному 02 липня 2023 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000885, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.15, ч. 5 ст. 185 КК України, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Проведеним досудовим розслідуванням встановлено, що відповідно до Указу Президента України №64/2022 від 24 лютого 2022 року «Про введення воєнного стану в Україні» та Закону України «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» з 24 лютого 2022 року на всій території України введено воєнний стан, який неодноразово продовжувався, останній раз з 05 години 30 хвилин 20 травня 2023 року строком на 90 діб.

Водночас, ОСОБА_4 , приблизно на початку літа 2023 року, але не пізніше ніж 02 липня 2023 року, більш точний день та час досудовим розслідуванням не встановлено, знаходився в неустановленому під час досудового розслідування місці. В цей момент у останнього виник прямий умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна в особливо великих розмірах, поєднане з проникненням в інше сховище, вчинене в умовах воєнного стану, а саме грошових коштів, які належать АТ КБ «ПриватБанк», та які знаходяться в банкоматі САD №8514, вмонтованому в стіну приміщення будівлі ТОВ «Агроальянс», що розташована за адресою: вул. Шевченка, 21, смт. Губиниха Новомосковського району Дніпропетровської області.

З метою реалізації свого зазначеного вище умислу, ОСОБА_4 вирішив пошкодити зазначений банкомат, шляхом контрольованого вибуху, таким чином проникнути в інше сховище, забезпечивши собі доступ до грошових коштів та, підшукавши невстановлені під час досудового розслідування знаряддя вчинення злочину, а саме легкозаймисту речовину, електробатарею, марки «Piscell» та дроти для здійснення вибуху, а також ліпку стрічку жовтого кольору для приховування своїх злочинних дій, шляхом наліплення її на камеру банкомату, з зазначеними вище речами, прибув до банкомату.

Реалізуючи свій умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна в особливо великих розмірах, поєднане з проникненням в інше сховище, вчинене в умовах воєнного стану, 02 липня 2023 року приблизно о 02 годині 30 хвилин, ОСОБА_4 знаходячись біля будівлі ТОВ «Агроальянс» за вищевказаною адресою, де діючи таємно, умисно, з корисливих мотивів, вчиняючи злочин в умовах воєнного стану, передбачаючи та бажаючи настання суспільно небезпечних наслідків, переконавшись що за його діями ніхто не спостерігає і вони є таємними для оточуючих, із застосуванням легкозаймистої речовини, шляхом вибуху, пошкодив корпус банкомату САD № 8514. Від вибуху зруйновано покриття та саркофаг банкомату САD №8514. Після чого, ОСОБА_4 через вікно проник до приміщення ТОВ «Агроальянс» та намагався викрасти з банкомату САD № 8514 грошові кошти у сумі 1 512 900 гривень, що є особливо великими розмірами, однак виявив що захисна решітка, яка захищає касети з грошовими коштами не пошкодилася, та ОСОБА_4 , не маючи змоги дістати грошові кошти у сумі 1 512 900 гривень, що є особливо великими розмірами, які належать АТ КБ «ПриватБанк», розуміючи, що виконав усі дії, які вважав необхідними для доведення злочину до кінця, з метою уникнення відповідальності, втік з місця вчинення злочину, у зв`язку з чим злочин не було закінчено з причин, які не залежати від його волі.

Таким чином, дії ОСОБА_4 кваліфіковано за ч. 2 ст. 15 ч. 5 ст. 185 КК України, тобто як закінчений замах на таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинене в особливо великих розмірах, поєднане з проникненням у сховище, вчинене в умовах воєнного стану.

02 липня 2023 року вказаний факт внесений до ЄРДР за № 0000885 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 185 КК України.

19 липня 2023 року склад кримінального правопорушення у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000885 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 185 КК України перекваліфіковано на ч. 2 ст. 15 ч. 5 ст. 185 КК України.

20 липня 2023 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 5 ст. 185 КК України у кримінальному провадженні № 0000885.

Прокурор зазначає, що обґрунтованість підозри ОСОБА_4 у вчиненні ним кримінального правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами.

21 липня 2023 року підозрюваному ОСОБА_4 слідчим суддею Новомосковського міськрайонного суду обрано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту строком до 18 вересня 2023 року включно.

18 вересня 2023 року постановою керівника Новомосковської окружної прокуратури Дніпропетровської області строк досудового розслідування у кримінальному провадженні продовжений до трьох місяців, тобто до 20 жовтня 2023 року.

Строк запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту застосований до підозрюваного ОСОБА_4 , був продовжений ухвалою слідчого судді до 18 жовтня 2023 року, але закінчити кримінальне провадження та направити обвинувальний акт до суду неможливо, у зв`язку з тим, що не виконані всі необхідні слідчі дії. Неможливість проведення у встановлений законом строк досудового розслідування вищевказаних слідчих дій обумовлено введенням в Україні воєнного стану, що ускладнює проведення судових експерти у зв`язку з великою завантаженістю судових експертів експертних установ.

У зв`язку з чим слідчий за погодженням з заступником керівника Дніпропетровської обласної прокуратури звернувся з клопотанням про продовження строку досудового розслідування до шести місяців.

Також прокурор вказав, що під час проведення досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні встановлено наявність ризиків, передбачених п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, що враховані судом при обранні та продовженні підозрюваному ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, які до сьогодні не зменшилися та обґрунтовуються зібраними під час досудового розслідування матеріалами. Про наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України свідчить те, що ОСОБА_4 усвідомлює, що він обґрунтовано підозрюється у вчиненні особливо тяжкого злочину, покарання за яке передбачено у вигляді позбавлення волі строком до 12 років з конфіскацією майна, та маючи можливість вільного пересування, може переховуватися від органів досудового розслідування та суду, що перешкоджатиме досудовому розслідуванню. Застосування до ОСОБА_4 цілодобового домашнього арешту є цілком виправданим, зважаючи на суспільну небезпеку злочинного діяння, у якому підозрюється останній, та неможливість забезпечити запобігання наявних ризиків більш м`якими запобіжними заходами.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання з підстав, указаних у ньому.

Слідчий також просив задовольнити клопотання прокурора з підстав, зазначених у ньому.

Захисник у судовому засіданні просив відмовити у задоволенні клопотання прокурора, з огляду на те, що досудове розслідування неможливо закінчити з підстав, що не залежать від підозрюваного. ОСОБА_4 сумлінно виконує покладені на нього обов`язки, співпрацює зі слідством, засоби електронного контролю до нього не застосовувалися. Більше того ОСОБА_4 необґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 5 ст. 185 КК України - за ознакою - крадіжка у особливо великому розмірі, через те, що заява представника потерпілого містить інший розмір шкоди. В той же час, ОСОБА_4 має можливість та бажання працювати, однак через перебування під цілодобовим домашнім арештом не має такої можливості, а тому захисник зазначив, що домашній арешт у період з 22:00 години до 06:00 години надасть змогу підозрюваному працювати та виконувати обов`язки, покладені слідчим.

Підозрюваний у судовому засіданні заперечив проти задоволення клопотання. Підтримав доводи захисника. Вказав про необхідність отримання джерела доходу. Вказав, що з попередньої роботи звільнився 06 травня 2023 року та станом на день розгляду клопотання не має джерел доходу, хоча має можливість працювати.

Слідчий суддя, дослідивши заявлене клопотання, вислухавши доводи прокурора, слідчого, захисника, пояснення підозрюваного, приходить до наступних висновків.

Як вбачається з ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, тобто з метою запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно ч. ч. 1, 2 ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Згідно ч. 1, ч. 2 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Строк дії ухвали слідчого судді про тримання особи під домашнім арештом не може перевищувати двох місяців. У разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Сукупний строк тримання особи під домашнім арештом під час досудового розслідування не може перевищувати шести місяців. По закінченню цього строку ухвала про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту припиняє свою дію і запобіжний захід вважається скасованим (ч. 6 ст. 181 КПК України).

Відповідно до положень ч. 6 ст. 181, ч. 4 ст. 199 КПК України, у разі необхідності строк тримання особи під домашнім арештом може бути продовжений за клопотанням прокурора в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу. Слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі «Клішин проти України» наявність кожного ризику повинна носити не абстрактний, а конкретний характер та доводитися відповідними доказами. Як зазначено в п.п. 111-112 Рішення ЄСПЛ «Белеветський проти Росії» - обмеження розгляду клопотання про обрання, продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою лише переліком законодавчих (стандартних) підстав для його застосування без встановлення їх наявності та обґрунтованості до конкретної особи є порушенням п. 4 ст. 5 Конвенції.

Як зазначено в Рішенні ЄСПЛ «Александр Макаров проти Росії» національні органи влади зобов`язані проаналізувати особисті обставини особи докладніше та навести на користь тримання її під вартою конкретні підстави, підкріплені встановленими в судовому засіданні доказами.

Суд, в свою чергу повинен ретельно дослідити наявні докази вказаних ризиків, проаналізувати, дати належну оцінку в кожній конкретній справі. Це узгоджується з позицією Європейського суду з прав людини, який у своєму рішенні у справі «Кобець проти України» зазначив, що «Суд повторює, що відповідно до його прецедентної практики при оцінці доказів він керується критерієм доведення «поза розумним сумнівом» (також рішення у справі «Авшар проти Туреччини»). Таке доведення має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою».

У всіх випадках, коли ризику ухилення обвинуваченого від слідства можна запобігти за допомогою застави чи інших запобіжних заходів, обвинуваченого має бути звільнено і в таких випадках національні органи завжди мають належним чином досліджувати можливість застосування таких альтернативних запобіжних заходів (Буров проти України п. 51).

Вирішуючи питання про існування передбачених кримінальним процесуальним законом ризиків неправомірної процесуальної поведінки обвинуваченого, суд відмічає, що ризиком у даному випадку є дія, яка може вчинитися з високим ступенем ймовірності.

Суд у рішенні по справі «Беляев проти Болгарії» наголосив, що обґрунтування будь-якого періоду позбавлення свободи повинно бути переконливо доведено державними органами.

Кримінальний процесуальний закон покладає аналогічний обов`язок на сторону обвинувачення, зазначаючи, що остання має довести суду, крім обґрунтованості обвинувачення та наявності ризиків не процесуальної поведінки особи, ще й неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу.

ЄСПЛ визнав, що абстрактна можливість перешкоджання кримінальному провадженню є недостатньою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

У практиці ЄСПЛ визначено, що існування обґрунтованої підозри щодо вчинення заявником тяжкого злочину спочатку може виправдовувати тримання під вартою, але тяжкість обвинувачення не може сама по собі бути виправданням тривалих періодів тримання під вартою (рішення у справі «Єчус проти Литви»).

Сама по собі тяжкість злочину, у вчиненні якого підозрюється особа не може бути безумовною підставою для обрання щодо цієї особи запобіжного заходу у вигляді взяття під варту (рішення ЄСПЛ у справі «Ніколова проти Болгарії»).

Відповідно до рішення ЄСПЛ по справі «Ноймайстер проти Австрії» позбавлення волі особи (тримання під вартою) не повинно перетворюватися на своєрідну прелюдію до завчасного відбування можливого у майбутньому вироку про позбавлення волі.

Доцільність продовження строків запобіжного заходу як протягом досудового слідства, так і судового розгляду, має ґрунтуватися на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи зменшуються ризики, які стали підставою для застосування запобіжного заходу стосовно особи на початковій стадії розслідування.

Відповідно, наступне рішення про продовження строку запобіжного заходу має містити детальне обґрунтування ризиків, що залишаються, та їх аналіз як підстави подальшого втручання в право особи на свободу.

02 липня 2023 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000885 внесено відомості за фактом вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 4 ст. 185 КК України, склад якого 19 липня 2023 року перекваліфіковано на ч. 2 ст. 15 ч. 5 ст. 185 КК України.

З наданих слідчому судді доказів (протоколу огляду місця події від 02.07.2023; протоколом огляду від 14.07.2023; слідчими експериментами за участю свідків від 12.07.2023, 19.07.2023; висновком експерта № СЕ-19/104-23/26260-Д від 04.08.2023 (дактилоскопічні дослідження) та іншими матеріалами кримінального провадження) у їх сукупності, вбачається, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15 ч. 5 ст. 185 КК України.

20 липня 2023 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 5 ст. 185 КК України у кримінальному провадженні №0000885.

21 липня 2023 року підозрюваному ОСОБА_4 слідчим суддею Новомосковського міськрайонного суду обрано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту строком до 18 вересня 2023 року включно та покладено обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України.

18 вересня 2023 року постановою керівника Новомосковської окружної прокуратури Дніпропетровської області строк досудового розслідування у кримінальному провадженні продовженні до трьох місяців, тобто до 20 жовтня 2023 року.

18 вересня 2023 року ухвалою слідчого судді продовжений строк запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту, застосований до ОСОБА_4 до 18 жовтня 2023 року включно.

16 жовтня 2023 року ухвалою слідчого судді строк досудового розслідування продовжений до шести місяців, тобто до 20 січня 2024 року.

Звертаючись з клопотанням про продовження строку запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту підозрюваному ОСОБА_4 , прокурор посилається на те, що на даний час заявлений ризик, який виправдовує тримання ОСОБА_4 під домашнім арештом, не зменшився, оскільки поданими матеріалами підтверджується, що досудове розслідування не завершено і підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування. На переконання прокурора, обов`язки, покладені на підозрюваного про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, в достатній мірі та повно забезпечують його належну процесуальну поведінку, з метою мінімізації встановлених у судовому засіданні ризиків, враховуючи особу підозрюваного.

Як встановлено вище, строк досудового розслідування у кримінальному провадженні продовжено до 6 місяців.

Так, матеріали судового провадження за клопотанням слідчого дають достатні підстави вважати, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні інкримінованих йому злочинів.

Прокурором під час судового засідання доведено наявність ризиків, передбачених п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування.

Разом з тим, встановивши зазначені обставини, прокурор не навів достатніх даних, які б свідчили, що менш суворі запобіжні заходи не можуть забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків та відповідно, не обґрунтував належним чином наявність обставин продовження запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту.

Сукупність матеріалів, на даному етапі кримінального провадження до моменту з`ясування істини у справі, є достатньою для застосування щодо підозрюваного запобіжного заходу, оскільки обґрунтованість підозри - це не акт притягнення особи до відповідальності, а сукупність даних, які переконують об`єктивного спостерігача, що особа могла бути причетною до вчинення конкретного злочину.

Що стосується ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, то слідчий суддя вважає його обгрунтованим, оскільки останній небезпідставно підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, за який передбачене покарання у виді позбавлення волі на тривалий строк, що може спонукати останнього до спроби уникнути покарання шляхом переховування від органів слідства та суду.

Під час розгляду клопотання встановлено, що підозрюваний ОСОБА_7 раніше до кримінальної відповідальності не притягувався, має постійне місце реєстрації та проживання в м. Новомосковську Дніпропетровської області, з довідки ТОВ «Дніпровський хлібокомбінат № 11» вбачається, що ОСОБА_4 звертався з питанням працевлаштування до вказаного підприємства, та йому може бути запропоновано вакансії.

Слідчий суддя враховує ту обставину, що під час перебування під цілодобовим домашнім арештом підозрюваний виконує усі покладені на нього обов`язки, порушень з боку ОСОБА_4 немає.

Хоча національний суд має певну свобод розсуду щодо вибору аргументів у тій чи іншій справі та прийняття доказів на підтвердження позицій сторін, орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень (Суомінен проти Фінляндії п. 36).

Отже, враховуючи те, що ОСОБА_4 належно виконує покладенні судом на нього обов`язки та не вчиняв жодних спроб ухилятись чи перешкоджати досудовому розслідуванню, інших підозр щодо ОСОБА_4 , також немає, а тому тримання підозрюваного під цілодобовим домашнім арештом на даний час є невиправданим та може поставити його у скрутне становище.

Відповідно до ст. 178 КПК України, окрім пред`явлення обвинувачення за ч. 2 ст. 15, ч. 5 ст. 115 КК України, санкція якої передбачає покарання у виді позбавлення волі до дванадцяти років позбавлення волі, враховує наявність постійного місця реєстрації та проживання, відомості про особу підозрюваного ОСОБА_4 , який раніше до кримінальної відповідальності не притягувався, має бажання та можливість працевлаштуватися, доходить висновку, що для нівелювання встановлених ризиків переховування буде достатньо застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у певний час доби, вказаний запобіжний захід дозволить контролювати поведінку підозрюваного, тим самим в повній мірі зможе забезпечити виконання ним процесуальних обов`язків та забезпечити ефективність судового розгляду. А тому клопотання прокурора підлягає задоволенню частково.

При цьому, слідчий суддя враховує, що строк досудового розслідування у кримінальному провадженні продовжений до шести місяців, тобто спливає 20 січня 2024 року, відтак, оскільки слідчий суддя дійшов до переконання про необхідність застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, строк якого не може перевищувати 60 днів.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 177, 178, 181, 194, 196, 372, 376 КПК України, слідчий суддя, -

п о с т а н о в и в:

Клопотання прокурора задовольнити частково.

Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту із забороною з 21-00 години до 06-00 години залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 , окрім випадків необхідності отримання підозрюваним невідкладної медичної допомоги та в разі виникнення надзвичайних ситуацій, які б унеможливили безпечне для життя та здоров`я перебування підозрюваного у житлі строком до 17 грудня 2023 року.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , такі обов`язки:

1) прибувати до слідчого Новомосковського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області, прокурора Новомосковської окружної прокуратури та суду за першою вимогою;

2) повідомляти слідчого, прокурора та суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

3) утримуватись від спілкування зі свідками у цьому кримінальному провадженні;

4) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну, за наявності;

5) не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, проживає без дозволу слідчого, прокурора.

В період введення воєнного стану на території України дозволити підозрюваному ОСОБА_4 , після сигналу «Повітряна тривога» і протягом 15 хвилин після сигналу «Відбій повітряної тривоги» відлучатись з визначеного в ухвалі місця проживання з метою перебування останнього в укритті.

Роз`яснити підозрюваному наступне: згідно з ч.5 ст. 181 КПК України, працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурорів, що входять до складу групи прокурорів у даному кримінальному провадженні.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали оголошений 16 жовтня 2023 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1