СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кс/759/6516/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 жовтня 2023 року м. Київ

Слідчий суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши клопотання прокурора Броварської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000298 від 28.04.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених, ч.3 ст. 332 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

До слідчого судді Святошинського районного суду міста Києва 26.10.2023р. надійшло вказане клопотання, в якому слідчий просить накласти арешт на майно, яке було вилучено 25.10.2023 у ході обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , за місцем проживання ОСОБА_4 .

Обґрунтовуючи дане клопотання, прокурором зазначено, досудовим розслідуванням встановлено, що особи створили телеграм канал «Виїзд за кордон чоловіків», які пропонують за грошові кошти у сумі 900 доларів США виготовити білий квиток з повним списанням непридатності у мирний та військовий час, а саме: висновок військово-лікарської комісії про непридатність, довідку з комісаріату, тимчасове посвідчення, замість військового квитка та зняття з військового обліку, виїзд на лікування до Республіки Польща за висновком лікаря з додаванням до БД з діагнозом лікаря.

Вказані документи у подальшому дають можливість безперешкодно виїхати за межі України, попри обмеження встановлені для військовозобов`язаних чоловіків під час військового стану.

Оплата відбувається після виготовлення документів, а саме: при отриманні документів на «Нова Пошта» які дозволяють безперешкодно перетнути державний кордон України.

Безпосередньо веде переписки приймає замовлення та отримує фото документів клієнта користувач телеграму під псевдонімом«Володимир» (@Kordon_legal).

24.05.2023 року було допитано в якості свідка ОСОБА_5 який повідомив, що протягом останніх декількох років він проживав в м. Дніпро та Дніпропетровській області, а після повномасштабного вторгнення рф в Україну Денис переїхав в м. Київ. На той час коли він проживав в Дніпропетровській області, а саме в м. Кам`янське, останній спілкувався зі своїм знайомим ОСОБА_6 , який проживає за адресою: АДРЕСА_2 . Одного разу перебуваючи за місцем проживання ОСОБА_7 , останній хизувався своїм новим «бізнесом», а саме: виготовлення документів які дозволяють безперешкодно перетнути кордон України чоловікам призовного віку від 18 до 60 років, пояснював що люди купують в нього документи та виїжджають безперешкодно за кордон, та за останній час він заробив собі на новий автомобіль, при цьому ОСОБА_8 показував ОСОБА_9 телеграм канал під назвою « ІНФОРМАЦІЯ_1 » ( ІНФОРМАЦІЯ_2 який на той час охоплював 4367 підписників.

У подальшому ОСОБА_8 запропонував ОСОБА_5 займатись так званим «бізнесом» і повідомив йому у зв`язку з великою навантаженістю йому не вистачає часу відправляти документи через «Нову пошту» замовникам та запропонував робити це ОСОБА_9 , аргументуючи це тим що вже через місяць, два ОСОБА_9 зможе придбати собі новий автомобіль. ОСОБА_5 розуміючи що ОСОБА_8 вчиняє кримінальне правопорушення, відмовив йому, пояснюючи це тим що за це передбачено кримінальна відповідальність, на що ОСОБА_8 посміхнувшись відповів «Нехай ще спробують мене знайти».

Крім цього 24.05.2023 повторно допитано свідка ОСОБА_5 який повідомив що червні 2023 останній перебував в м. Верхньодніпровськ Дніпропетровської області та у ході зустрічі з ОСОБА_6 , останній познайомив його з гр. ОСОБА_4 на прізвисько « ОСОБА_10 » який працює в ОСОБА_7 на посаді онлайн адміністратора телеграм каналу за своїм місцем проживання, в його функціональні обов`язки входить проплачування реклами, накручування підписників та листування з особами які хочуть уникнути від мобілізації та виїхати за межі України.

У зв`язку з вищевикладеним працівникам УМП ГУНП в Київській області та ОКПП «Київ» Державної прикордонної служби України у порядку ст. 40 КПК України надано доручення на встановлення причетних до вчинення злочину осіб, та адрес за якими останні займаються злочинною діяльністю.

Так, у ході виконання вказаного доручення до СУ ГУ НП в Київські області від співробітників УМП ГУ НП в Київській області надійшов рапорт в якому вказано, що до вчинення вказаного кримінального правопорушення причетні:

- ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , мешкає: АДРЕСА_2 . Крім того, є підстави припускати, що ОСОБА_6 , в своїй злочинній діяльності використовує автомобіль «MITSUBISHI OUTLANDER» чорного кольору д.н.з. НОМЕР_1 (зареєстрований на громадянина України ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_4 ).

- ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , мешкає: АДРЕСА_1 . Крім того, є підстави припускати, що ОСОБА_4 , в своїй злочинній діяльності використовує автомобіль HYUNDAI ACCENT фіолетового кольору д.н.з.

НОМЕР_2 (зареєстрований на громадянина України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 ).

25.10.2023 проведено обшук за адресою: АДРЕСА_1 , за місцем проживання ОСОБА_4 , під час проведення якого виявлено та вилучено:

- мобільний телефон марки «Iphone» ІМЕІ НОМЕР_3 який поміщено до спеціального пакету ВУМ 1005979;

- банківську карту «ПриватБанк» № НОМЕР_4 , банківську карту «ПриватБанк» № НОМЕР_5 , банківську карту «Monobank» № НОМЕР_6 які поміщено до спеціального пакету ВУМ 1005975;

- ноутбук марки Apple model A1932, Serial:FVFZ91BN LYWK, Ipad model: А1822, serial: GCGW5BW5HLFC які поміщено до спеціального пакету SUD 3039075;

- ноутбук марки Acer model: № 20С1, SIN: NHQEKEV 0023060B7943400, який поміщено до спеціального пакету WAR 1481270.

25.10.2023 вищезазначені речі та документи у зв`язку із їх відповідністю ст. 98 КПК України визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

З метою збереження вищевказаних речових доказіву кримінальному провадженні, у зв`язку із наявними підставами вважати,що вилучене майно містить відомості, щодо обставин, які досліджуються в ході кримінального провадження, та може бути використане, як доказ у суді необхідно накласти арешт на зазначене майно із забороною володіння, розпоряджання та користування вказаним майном його власником.

В судове засідання прокурор не з`явився, направив до суду заяву про розгляд клопотання за його відсутності на підставі наявних доказів.

Слідчий суддя розглянувши дане клопотання, долучені до нього матеріали, вислухавши думку учасників кримінального провадження, дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення клопотання слідчого, виходячи з наступного.

Пунктом 15 ч.1 ст. 7 КПК України встановлено, що зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Згідно з п. 18) ч. 1 ст. 3 КПК України, до повноважень слідчого судді належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час проведення досудового розслідування в кримінальному провадженні.

Відповідно до ч. 1 ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 168 КПК України тимчасово вилучити майно може кожен, хто законно затримав особу в порядку, передбаченому статтями 207, 208 цього Кодексу. Кожна особа, яка здійснила законне затримання, зобов`язана одночасно із доставленням затриманої особи до слідчого, прокурора, іншої уповноваженої службової особи передати їй тимчасово вилучене майно. Факт передання тимчасово вилученого майна засвідчується протоколом. Тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду. Відповідно до ст. 169 КПК України тимчасово вилучене майно повертається особі, у якої воно було вилучено: 1) за постановою прокурора, якщо він визнає таке вилучення майна безпідставним; 2) за ухвалою слідчого судді чи суду, у разі відмови у задоволенні клопотання прокурора про арешт цього майна; 3) у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 171, частиною шостою статті 173 цього Кодексу; 4) у разі скасування арешту. Відповідно до вимог ч. 1 ст. 171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України передбачені такі види заходів забезпечення кримінального провадження, як арешт майна.

Відповідно ч.1, ч. 2 ст.172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання. Клопотання слідчого, прокурора, цивільного позивача про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, може розглядатися без повідомлення підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, їх захисника, представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо це є необхідним з метою забезпечення арешту майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч.2 ст.170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п.1 ч.2 ст.170 КПК України, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

Згідно ч.10 ст.170 КПК України, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Згідно ч.2 ст.173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Як вбачається з матеріалів справи, 25.10.2023 у ході обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , за місцем проживання ОСОБА_4 було вилучено майно, на яке прокурор просить накласти арешт.

Оскільки стороною кримінального провадження доведено необхідність накладення арешту на майно з метою збереження речових доказів та враховуючи, що майно не яке слідчий просить накласти арешт, відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, є речовими доказами, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, та зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, та з метою попередження пошкодження майна або настання інших наслідків, вважаю за необхідне накласти арешт на майно шляхом накладення заборони на його користування, відчуження, та розпорядження, яке є співрозмірним обмеженням права власності, яке відповідає завданням кримінального судочинства.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 98, 170-173, 175, 309, 372, 392, 532 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Броварської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно, у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000298 від 28.04.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених, ч.3 ст. 332 КК України,- задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке було виявлено та вилучено 25.10.2023 у ході обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , за місцем проживання ОСОБА_4 під час проведення якого було вилучено:

- мобільний телефон марки «Iphone» ІМЕІ НОМЕР_3 який поміщено до спеціального пакету ВУМ 1005979;

- банківську карту «ПриватБанк» № НОМЕР_4 , банківську карту «ПриватБанк» № НОМЕР_5 , банківську карту «Monobank» № НОМЕР_6 які поміщено до спеціального пакету ВУМ 1005975;

- ноутбук марки Apple model A1932, Serial:FVFZ91BN LYWK, Ipad model: А1822, serial: GCGW5BW5HLFC які поміщено до спеціального пакету SUD 3039075;

- ноутбук марки Acer model: № 20С1, SIN: NHQEKEV 0023060B7943400, який поміщено до спеціального пакету WAR 1481270.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано. Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором. Ухвала слідчого судді може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а для особи, без виклику якої було постановлено ухвалу, - строк апеляційного оскарження обчислюється з дня отримання нею копії даної ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1