Провадження № 1-кс/932/441/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 лютого 2024 року м. Дніпро

Слідчий суддя Бабушкінського районного суду міста Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпрі клопотання слідчого СВ ВП № 7 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_5 , яке погоджено прокурором Центральної окружної прокуратури м. Дніпра ОСОБА_6 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Дніпропетровська, українця, громадянина України, остання відома адреса проживання: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, який підозрюється у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, п. 12 ч. 2 ст. 115 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська надійшло вказане клопотання, згідно якого сторона обвинувачення прохає обрати відносно підозрюваного ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Клопотання мотивоване тим, що СВ ВП № 7 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0002282 від 16.10.2019, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15, п. 12 ч. 2 ст. 115 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 16.10.2019 року близько 9 год. 00 хв. ОСОБА_7 , перебуваючи біля буднику №035 по вул. Бородінській в м. Дніпро, маючи умисел на умисне противоправне заподіяння смерті іншій людині вступив в попередню з невстановленою слідством особою розподіливши між собою ролі у вчиненні злочину, здійснюючи свій злочинний намір, ОСОБА_7 в цей же час тобто 16.10.2019 року приблизно о 9 год. 05 хв. разом з невстановленим слідством співучасником злочину діючи узгоджено в групі осіб заподіяли декілька ударів металевим молотком та дерев?яною битою в область голови ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_2 , внаслідок чого ОСОБА_8 були заподіяні тілесні ушкодження у вигляді відкритої черепно-мозкової травми. Забій головного мозку другого ступеню. Перелом основи черепа «соскоподібний відросток». Забійні рани голови. Розрив шкіри зовнішнього слухового проходу справа. Гемоторея. Забій м?яких тканей обличчя. Закрита травма грудної клітини. Забій грудної клітини який за своїм характером відносить до тяжких тілесних ушкоджень, як небезпечні для життя у момент заподіяння.

Таким чином ОСОБА_7 разом з невстановленим слідством співучасником злочину виконав усі які вважав за необхідними для проведення злочину до кінця з настанням смерті потерпілому але змогли його закінчити з причин які не залежали волі ОСОБА_7 .

Умисні дії ОСОБА_7 які виразилися в скоєнні закінченого замаху на умисне вбивство тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині скоєного за попередньою змовою групою осіб, кваліфікується за ознаками злочину передбаченого ч. 2 ст. 15 п. 12 ч. 2 ст. 115 КК України

14.12.2019 ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за погодженням з прокурором Дніпропетровської місцевої прокуратури №2 ОСОБА_9 заочно було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 15 п. 15 ч. 2 ст. 115 КК України, у зв?язку із невстановленим місцем його мешканням.

Як вказує слідчий у клопотанні, обґрунтованість підозри ОСОБА_7 підтверджується зібраними матеріалами досудового розслідування. На даний час встановлені ризики того, що ОСОБА_7 може продовжити переховуватись від органу досудового розслідування та суду, а також вчинити новий злочин. Тому існують підстави для обрання підозрюваному запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. Виходячи з викладеного, сторона обвинувачення просить обрати відносно ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення строку дії ухвали.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання, просив його задовольнити.

Захисник заперечував проти задоволення клопотання, вказавши, що підозра не обґрунтована, ризики не доведені.

Вислухавши учасників судового провадження, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов такого висновку.

За приписами ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно ст. 7 КПК України кримінальне провадження здійснюється на засадах, в тому числі, верховенства права, згідно якої людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави, законності, згідно якої під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства, а також забезпечення права на свободу та особисту недоторканність, згідно якої ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч.1, п. 9 ч. 2 ст. 131 КПК України, запобіжні заходи, є заходами забезпечення кримінального провадження та застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Згідно вимог ч. 1, 3 ст. 132 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Як встановлено ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до вимог, викладених у ч. 2 ст. 177 КПК України, підставами для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до рішення ЄСПЛ за скаргою № 25629/94 від «27» листопада 1997 року по справі «К.Ф. проти Німеччини», п. 57, обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватись арешт, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, закріпленої у статті 5 § 1 (с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин.

Отже, застосування запобіжного заходу можливе лише у випадку доведеності обґрунтованої підозри.

Встановлено, що в провадженні СВ ВП № 7 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області перебувають матеріали досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0002282 від 16.10.2019, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 15, п. 12 ч. 2 ст. 115 КК України.

Згідно клопотання, ОСОБА_7 16.10.2019 року приблизно о 9 год. 05 хв. разом з невстановленим слідством співучасником злочину діючи узгоджено в групі осіб заподіяли декілька ударів металевим молотком та дерев?яною битою в область голови ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_2 , внаслідок чого ОСОБА_8 були заподіяні тілесні ушкодження у вигляді відкритої черепно-мозкової травми. Забій головного мозку другого ступеню. Перелом основи черепа «соскоподібний відросток». Забійні рани голови. Розрив шкіри зовнішнього слухового проходу справа. Гемоторея. Забій м?яких тканей обличчя. Закрита травма грудної клітини. Забій грудної клітини який за своїм характером відносить до тяжких тілесних ушкоджень, як небезпечні для життя у момент заподіяння. Довести злочин до кінця ОСОБА_7 не зміг з незалежних від нього причин.

Дії ОСОБА_7 кваліфіковані за ч. 2 ст. 15 п. 15 ч. 2 ст. 115 КК України, його причетність до скоєного злочину встановлена.

14.12.2019 ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за погодженням з прокурором Дніпропетровської місцевої прокуратури №2 ОСОБА_9 заочно було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 15 п. 15 ч. 2 ст. 115 КК України, у зв?язку з невстановленим місцем його мешканням.

Як видно з копії повідомлення про підозру, складеного 14.12.2019 року, його отримала мати ОСОБА_7 - ОСОБА_10 .

Частиною 2 ст. 29 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

Одним із основних завдань кримінального провадження - є застосування належних правових процедур до всіх його учасників.

Як зазначено у ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як:

1) до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено основне покарання у виді штрафу в розмірі понад три тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що підозрюваний, обвинувачений не виконав обов`язки, покладені на нього при застосуванні іншого, раніше обраного запобіжного заходу, або не виконав у встановленому порядку вимог щодо внесення коштів як застави та надання документа, що це підтверджує;

2) до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до трьох років, виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що, перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину;

3) до раніше не судимої особи, яка підозрюється чи обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до п`яти років, - виключно у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що перебуваючи на волі, ця особа переховувалася від органу досудового розслідування чи суду, перешкоджала кримінальному провадженню або їй повідомлено про підозру у вчиненні іншого злочину;

4) до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років;

5) до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки;

6) до особи, яку розшукують компетентні органи іноземної держави за кримінальне правопорушення, у зв`язку з яким може бути вирішено питання про видачу особи (екстрадицію) такій державі для притягнення до кримінальної відповідальності або виконання вироку, в порядку і на підставах, передбачених розділом ІХ цього Кодексу або міжнародним договором, згода на обов`язковість якого надана Верховною Радою України.

За загальним правилом, клопотання про застосування до особи, підозрюваної у вчинені злочину, запобіжного заходу, провадиться в судовому засіданні за участі прокурора та обов`язкової участі підозрюваного.

Це випливає зі змісту ст. ст. 183 КПК України.

Водночас згідно ч. 6 ст. 193 КПК України слідчий суддя, суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

В судовому засіданні прокурором доведено, що підозрюваний на даний час переховується від органів досудового розслідування, і покинув територію України, виїхавши за кордон. Стосовно підозрюваного винесена постанова про оголошення у міжнародний розшук, яка спрямована для виконання.

Відповідно до вимог, викладених у ч. 2 ст. 177 КПК України, підставами для застосування (обрання) запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Беручи до уваги, що підозрюваний вчинив тяжкий злочин, підозра у скоєнні ним даного злочину, є обґрунтованою, а ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України, є доведеним, однак останній переховується від органу досудового розслідування, вважаю за можливе обрати підозрюваному запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Підсумовуючи викладене, клопотання сторони обвинувачення є обґрунтованим і підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 182, 183, 193, 194, 199, 372, 376, 395 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого СВ ВП № 7 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_5 , яке погоджено прокурором Центральної окружної прокуратури м. Дніпра ОСОБА_6 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , задовольнити.

Обрати ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Ухвала про обрання запобіжного заходу дає право затримати підозрюваного та доставити до слідчого судді для вирішення питання про застосування запобіжного заходу.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Апеляційна скарга на ухвалу може бути подана до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя Ігор КОНДРАШОВ