Справа №366/2094/19
Провадження № 1-кп/366/17/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 листопада 2023 року Іванківський районний суд Київської області у складі:

головуючого-судді: ОСОБА_1 ,

при секретарі: ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні питання щодо виправлення описки в ухвалі Іванківського районного суду Київської області від 31 жовтня 2023 року у кримінальному провадженні № 0000092 від 6 березня 2019р., відносно:

ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м.Нікополь Дніпропетровської області, українки, гр.України, не одруженої, не працюючої, раніше не судимої згідно ст. 89 КК України, зареєстрованої та проживаючої в АДРЕСА_1 ,

у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого частиною другою статтею 190 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

Ухвалою Іванківського районного суду Київської області від 11 жовтня 2023 року обвинувачену ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м.Нікополь Дніпропетровської області, українки, гр.України, не одруженої, не працюючої, раніше не судимої згідно ст. 89 КК України, зареєстрованої та проживаючої в АДРЕСА_1 , у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого частиною другою статтею 190 КК України, оголошено у розшук.

23 листопада 2023 року до суду від начальника Вишгородського РУП ГУ НП в Київській області ОСОБА_5 надійшов лист про виправлення описки в тексті ухвали про оголошення в розшук ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Дослідивши матеріали провадження, суд дійшов наступного.

28 серпня 2019 року до Іванківського районного суду Київської області надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0000092, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 6 березня 2019 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення злочину, передбаченого частиною другою статті 190 КК України відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

З наданих суду листа та інформації про особу Державної міграційної служби, убачається, що ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , отримала паспорт громадянина України, який визнано недійсним.

Разом з тим, в матеріалах кримінального провадження міститься копія паспорту гр. ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який дійсний до 02.01.2028 року.

Відповідно до частини першої статті 379 КПК України, суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.

Так однією з гарантій забезпечення правової визначеності, елементом стабільності судового рішення та його законної сили є його незмінність. Суд, який ухвалив (постановив) рішення, після його проголошення, не має права його змінити або скасувати. Цю властивість судового рішення в праві називають «незмінністю судового рішення». Допущені в судовому рішенні помилки, внаслідок яких воно стає незаконним і необґрунтованим, виступають підставою для зміни і скасування рішення в апеляційному і касаційному порядку та у зв`язку з нововиявленими обставинами.

Незмінність є елементом законної сили судового рішення суду, але не правовим наслідком набрання ним цієї сили. Вона є властивістю рішення суду як процесуального документа, як акта правосуддя, що набувається ним незалежно від набрання законної сили. Моменти набрання судовим рішенням законної сили та виникнення у нього властивості незмінності різні. Незмінним судове рішення стає ще до набрання ним законної сили. Статичний елемент законної сили судового рішення (стабільність рішення) не вичерпується виключністю та неспростовністю, а включає в себе також властивість незмінності.

Передбачену цією статтею, а також ч. 5 ст. 371 КПК можливість усунення судом окремих недоліків свого рішення не можна вважати його зміною. Саме тому деякі недоліки судового рішення можуть бути усунені судом, який ухвалив (постановив) рішення шляхом виправлення описок і очевидних арифметичних помилок.

Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань речей, предметів, майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може ускладнити виконання в цілому судового рішення.

Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

Арифметична помилка - це помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку із використанням несправної техніки.

Не є арифметичними помилками, а отже, не можуть бути виправлені в порядку, передбаченому коментованою статтею, застосування неправильних методик підрахунку та неправильних вихідних даних для проведення арифметичних обчислень.

Отже, виправлення допущених у вироку описок чи арифметичних помилок допускається, якщо при цьому не зачіпається суть цього судового рішення.

Ініціатива щодо виправлення в судовому рішенні описок і арифметичних помилок може виходити від будь-кого з учасників кримінального провадження, інших заінтересованих осіб чи самого суду незалежно від того, набрало це рішення законної сили чи ні.

У конкретному випадку суд не вбачає правових підстав для внесення виправлення у ухвалі суду, оскільки вказане, на переконання суду, не є опискою, оскільки матеріали справи на час винесення ухвали інших відомостей які посвідчують (встановлюють) особу не містили.

Отже, суд вважає, що заява про виправлення зазначеної описки у судовому рішенні задоволенню не підлягає.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. 379 КПК України, -

ухвалив:

У задоволенні заяви начальника Вишгородського РУП ГУ НП в Київській області ОСОБА_5 надійшов лист про виправлення описки в тексті ухвали про оголошення в розшук ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 7 днів з дня її отримання.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строків на апеляційне оскарження, а в разі оскарження після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя: ОСОБА_1