УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 грудня 2023 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , представника власника тимчасово вилученого майна адвоката ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду клопотання прокурора 3-ого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів органами Бюро економічної безпеки України Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000007, що внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 26 серпня 2022 року, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27 ч. 1 ст. 205-1, ч. 3 ст. 212, ч. 5 ст. 27 ч. 3 ст. 212 КК України,

в с т а н о в и в:

05.12.2023 року до Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання прокурора 3-ого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів органами Бюро економічної безпеки України Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 , про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0000007, що внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 26 серпня 2022 року, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27 ч. 1 ст. 205-1, ч. 3 ст. 212, ч. 5 ст. 27 ч. 3 ст. 212 КК України, в якому ставилось питання про накладення, з метою збереження речових доказів, арешту на майно, тимчасово вилучене 01 грудня 2023 року, під час проведення обшуку квартири, що використовувалась ОСОБА_5 , за адресою: АДРЕСА_1 , а самена: а самена: ноутбук HP чорного кольору, SN: BCALN106C9F5V0PGDX з зарядним пристроєм, жорсткий диск SN: 9QJ0THAY, жорсткий диск SN: 9QJ0Q93R,мобільний телефон REDMI чорного кольору, SN: НОМЕР_1 .

Своє клопотання прокурор обґрунтовує тим, що Бюро економічної безпеки України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000007, що внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 26 серпня 2022 року, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27 ч. 1 ст. 205-1, ч. 3 ст. 212, ч. 5 ст. 27 ч. 3 ст. 212 КК України.

Так, прокурор зазначає, що досудовим розслідуванням встановлено, що організована група осіб у період з 01.01.2021 по теперішній час, діючи умисно, усвідомлюючи злочинний характер своїх дій та бажаючи настання суспільно-небезпечних наслідків, ухилились від сплати податків, зборів та обов`язкових платежів в особливо великих розмірах використовуючи реквізити підприємств транзитно-конвертаційної спрямованості, серед яких: ТОВ «РОЗАЛІК» (), ТОВ «СИТИГРИИНТ» (), ТОВ «ПЛАНТАСФЕРА» (), ТОВ «ФЛОРУМ» (), ТОВ «АЗОРЕ» (), ТОВ «ХВІТБЕН ОПТІ» (), ТОВ «ФАЙНЕСТ ГРУП» (), ТОВ «РОСАН АГРОРАЙЗ» (), ТОВ «ЛАЙВЕРС КОМПАНІ» (), ТОВ «САКСЕС КОМПАНІ» (), ТОВ «АЗІМІНА» (), ТОВ «ГЛОБАЛ ФЛОРА ГРУП» (), ТОВ «САЙРЕНС ОПТІ» (), ТОВ «ЮМЕЙТІС» (), ТОВ «ХАЛІФАКС СТОР» (), ТОВ «ОДЛ КОМПАНІ» (), ТОВ «ЛЕГАЛ СИСТЕМС ГРУП» (), ТОВ «ФЛОРУМ ДИЗАЙН» (), ТОВ «ТРАК АНГЕЛ ГРУП» (), ТОВ «АВАЛАНЖ ГРУП» () та інших.

У ході досудового розслідування встановлено, що службові особи ТОВ «ФЛОРУМ ДИЗАЙН» та ТОВ «АВАЛАНЖ ГРУП» організували схему, використовуючи підприємства транзитно-конвертаційної спрямованості, серед яких: ТОВ «АЗОРЕ», ТОВ «ХВІТБЕН ОПТІ», ТОВ «БІЗНЕС-ЛОГИСТИК», ТОВ «РОСАН АГРОРАЙЗ», ТОВ «ФАЙНЕСТ ГРУП», ТОВ «ФЛОРУМ» та з метою мінімізації податкових зобов`язань зі сплати ПДВ у розмірі 20% формують власний податковий кредит шляхом документального оформлення безтоварних операцій від підконтрольних підприємств-імпортерів, серед яких: ТОВ «ЛАЙВЕРС КОМПАНІ», ТОВ «РОЗАЛІК», ТОВ «СИТИГРИИНТ», ТОВ «ОДЛ КОМПАНІ», ТОВ «ЮМЕЙТІС», ТОВ «ГЛОБАЛ ФЛОРА ГРУП», ТОВ «САКСЕС КОМПАНИ», ТОВ «ХАЛІФАКС СТОР» та інші.

Встановлено, що вказані підприємства транзитно-конвертаційної спрямованості зареєстровані на підставних осіб, не мають основних та транспортних засобів, достатньої кількості кваліфікованого персоналу для проведення фінансово-господарської діяльності у задекларованих обсягах, а також використовують спільні ІР-адреси для подачі податкової звітності, що свідчить про фактичне керування такими підприємствами організаторами «конвертаційного центру».

У ході досудового розслідування, допитано в якості свідка директора та засновника ТОВ «РОСАН АГРОРАЙЗ» та ТОВ «ПЛАНТАСФЕРА» ОСОБА_6 , який повідомив, що на вказаних підприємствах ніколи не працював на посаді директора і не вів фінансово-господарської діяльності підприємств, не підписував фінансових документів, не отримував прибутків, доходів чи будь-яких інших винагород, жодних дій, щодо реєстрації юридичної особи він не здійснював, статутних документів не підписував, жодного відношення до підприємств не має.

Крім того, відповідно до відомостей про об`єкти оподаткування платників податків ТОВ «ПЛАНТАСФЕРА» та ТОВ «РОСАН АГРОРАЙЗ» не мають власних чи орендованих автотранспортних засобів, згідно з ЄРПН встановлено, що ТОВ «ПЛАНТАСФЕРА» та ТОВ «РОСАН АГРОРАЙЗ» відображають придбання послуг перевезення ТМЦ у ТОВ «ІГЛ ГЛОБАЛ ЛОГІСТИК».

Так, встановлено керівника ТОВ «ІГЛ ГЛОБАЛ ЛОГІСТИК» ОСОБА_7 , який під час допиту повідомив, що до підприємства немає жодного відношення, не підписував фінансових документів, не отримував прибутків, доходів чи будь-яких інших винагород, жодних дій, щодо реєстрації юридичної особи він не здійснював, статутних документів не підписував, жодного відношення до підприємств не має.

Враховуючи викладене, службові особи ТОВ «ФЛОРУМ ДИЗАЙН» та ТОВ «АВАЛАНЖ ГРУП», маючи в оренді власні склади для зберігання квітів, перебуваючи у змові з невстановленими особами, організували схему щодо мінімізації податкових зобов`язань з ПДВ шляхом проведення фінансово-господарських взаємовідносин з підконтрольними підприємствами транзитно-конвертаційної спрямованості, серед яких: ТОВ «АЗОРЕ», ТОВ «ХВІТБЕН ОПТІ», ТОВ «БІЗНЕС-ЛОГИСТИК», ТОВ «РОСАН АГРОРАЙЗ», ТОВ «ФАЙНЕСТ ГРУП», ТОВ «ФЛОРУМ», від імені яких здійснюється документальне оформлення безтоварних операцій та реєстрація податкових накладних в ЄРПН щодо реалізації квітів в адресу ТОВ «ФЛОРУМ ДИЗАЙН» та ТОВ «АВАЛАНЖ ГРУП».

За таких обставин, службовими особами ТОВ «ФЛОРУМ ДИЗАЙН» та ТОВ «АВАЛАНЖ ГРУП» по підробленим документам відбувається незаконне формування технічного податкового кредиту та як наслідок мінімізація податкових зобов`язань з ПДВ, що призводить до умисного ухилення від сплати податків в особливо великих розмірах.

Висновком аналітичного продукту встановлено, що службовими особами ТОВ «АВАЛАНЖ ГРУП», у період з 01.01.2021 по 30.06.2023 сформовано податковий кредит з ПДВ за рахунок безтоварних операцій, здійснених шляхом створення штучного ланцюга постачання товару, то на порушення пп. 44.1 ст. 44, п. 198.1 ст. 198, п. 201.10 ст. 201 ПКУ, Закону № 996 такі дії можуть призвели до безпідставного формування податкового 36 кредиту з ПДВ на загальну суму 8 006 784,86 грн, в результаті взаємовідносин із ТОВ «АЗОРЕ», ТОВ «ХВІТБЕН ОПТІ», ТОВ «БІЗНЕС-ЛОГИСТИК» та ТОВ «ФІРМА ПРОМЕНАД АТЛАС», попередня назва ТОВ «ФЛОРУМ»).

Крім того, висновком аналітичного продукту встановлено, що службовими особами ТОВ «ФЛОРУМ ДИЗАЙН» в період з 01.01.2021 по 30.09.2023 років документально відображається придбання товарно-матеріальних цінностей (квіти в асортименті тощо) у ТОВ «АЗОРЕ», ТОВ «ХВІТБЕН ОПТІ», ТОВ «РОСАН АГРОРАЙС» та ТОВ «ФАЙНЕСТ ГРУП», які у відповідності до вимог постанови Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 № 1165 «Про затвердження порядків з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних» внесено до журналу ризикових платників та мають ознаки ризиковості, на порушення п.198.1, п.198.2, п. 198.3, п.198.6 ст. 198, п.200.1, п. 200.4 ст.200, п. 201.1, п.201.10, п.201.11 ст 201. Податкового кодексу, Закону № 996, службовими особами ТОВ «ФЛОРУМ ДИЗАЙН», завищено показники, задекларовані у рядку 10.1 Декларації з податку на додану вартість «Придбання (виготовлення, будівництво, спорудження, створення) товарів/послуг та необоротних активів на митній території України з основною ставкою», що призвело до завищення податкового кредиту з податку на додану вартість на загальну суму ПДВ 12 435 210,19 грн.

Так, 01.12.2023 на підставі Ухвали судді Шевченківського районного суду м. Києва від 24.11.2023 (справа № 761/43560/23) проведено обшук у квартирі за адресою: АДРЕСА_1 , під час якого, серед іншого, виявлено та вилучено:

ноутбук HP чорного кольору, SN: BCALN106C9F5V0PGDX з зарядним пристроєм;

мобільний телефон REDMI чорного кольору, SN: НОМЕР_1 ;

жорсткий диск SN: 9QJ0THAY;

жорсткий диск SN: 9QJ0Q93R.

01.12.2023 винесено постанову про визнання речовими доказами та долучено до кримінального провадження речі вилучені в ході обшуку за адресою: АДРЕСА_1 .

Присутній у судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 клопотання підтримав та просив його задовольнити з підстав у ньому наведених.

Представник власника майна адвокат ОСОБА_4 проти задоволення клопотання заперечував, вважаючи його необґрунтованим. Вказував, що в рамках кримінального провадження взагалі не встановлено обставин, що свідчили б про вчинення будь-якого злочину, зауважував, що вилучене майно не може мати значення речових доказів у кримінальному провадженні. Звертав увагу слідчого судді на те, що мобільний телефон був придбаний ОСОБА_5 за 4 дні до проведення обшуку, а жорсткі диски та ноутбук використовувались не нею, а її онуками. Надав слідчому письмові заперечення з додатками.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали кримінального провадження, заслухавши думку присутніх у судовому засіданні учасників кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного.

Так, згідно зі статтями 131 та 132 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Положенням ч. 2 ст. 170 КПК України встановлено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Частиною 3 ст. 170 КПК України передбачено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, віртуальні активи, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Частиною 1 ст. 98 КПК України встановлено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Положенням ч. 2 ст. 173 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Враховуючи вищевикладене, беручи до уваги зміст винесеної 01 грудня 2023 року постанови про визнання майна речовим доказом, зважаючи на наявність достатніх доказів того, що частина зазначеного у клопотанні майна відповідає критеріям ст. 98 КПК України, а саме є майном, щодо якого є наявність розумних підозр вважати, що воно могло зберегти на собі відомості, важливі для досудового розслідування, слідчий суддя з метою запобігання можливості приховування, пошкодження, знищення, передачі та відчуження такого майна, приходить до висновку про наявність достатніх підстав для накладення арешту на майно, тимчасово вилучене 01 грудня 2023 року, під час проведення обшуку квартири, що використовувалась ОСОБА_5 , за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на: ноутбук HP чорного кольору, SN: BCALN106C9F5V0PGDX з зарядним пристроєм, жорсткий диск SN: 9QJ0THAY, жорсткий диск SN: 9QJ0Q93R

Що ж стосується накладення арешту на мобільний телефон REDMI чорного кольору, SN: НОМЕР_1 то слідчий суддя вважає, що, звертаючись з клопотанням про арешт вказаного тимчасово вилученого майна прокурор не навів достатніх доказів того, що воно відповідає критеріям, визначеним в ст. 98 КПК України та може мати значення речового доказу у даному кримінальному провадженні.

Так, як вбачається з наявних у розпорядженні суду документів, а також відомостей, повідомлених учасниками кримінального провадження в судовому засіданні, вказаний мобільний телефон було придбано 26.11.2023 року, а тому він очевидно не може містити інформації про обставини, що є предметом досудового розслідування.

Враховуючи зазначене, слідчий суддя вважає, що у задоволенні клопотання у частині накладення арешту на зазначене вище майно слід відмовити, зобов`язавши слідчого, або іншу особу у чиєму розпорядженні знаходиться вказане вище майно повернути його володільцю.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 98, 131, 132, 170-173, 309, 310, 392, 393, 395, 532 КПК України, слідчий суддя

у х в а л и в:

Клопотання прокурора 3-ого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення управління нагляду за додержанням законів органами Бюро економічної безпеки України Офісу Генерального прокурора ОСОБА_3 , про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000007, що внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 26 серпня 2022 року, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27 ч. 1 ст. 205-1, ч. 3 ст. 212, ч. 5 ст. 27 ч. 3 ст. 212 КК України задовольнити часково.

Накласти арешт на майно, тимчасово вилучене 01 грудня 2023 року, під час проведення обшуку квартири, що використовувалась ОСОБА_5 , за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на: ноутбук HP чорного кольору, SN: BCALN106C9F5V0PGDX з зарядним пристроєм, жорсткий диск SN: 9QJ0THAY, жорсткий диск SN: 9QJ0Q93R

У задоволенні решти вимог клопотання відмовити.

Решту майна, що було тимчасово вилучено 01 грудня 2023 року, під час проведення обшуку квартири, що використовувалась ОСОБА_5 , за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: мобільний телефон REDMI чорного кольору, SN: НОМЕР_1 негайно повернути особі, у якої його було вилучено.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Крім того, відповідно до ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законних представників, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутніми при розгляді питання про арешт майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.

Слідчий суддя ОСОБА_1