Справа № 739/2052/23 Головуючий у І інстанції ОСОБА_1
Провадження № 11-сс/4823/477/23
Категорія - тримання під вартою. Доповідач ОСОБА_2
У Х В А Л А

17 жовтня 2023 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Чернігівського апеляційного суду в складі:

Головуючого-суддіОСОБА_2

суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4

секретаря судового засідання ОСОБА_5

за участю сторін кримінального провадження

підозрюваного ОСОБА_6 ( в режимі відео конференції)

його захисника адвоката ОСОБА_7 ( в режимі відео конференції)

прокурора ОСОБА_8

Розглянула у відкритому судовому засіданні в місті Чернігові апеляційну скаргу захисника підозрюваного ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Новгород-Сіверського районного суду Чернігівської області від 25 вересня 2023 року,

В С Т А Н О В И Л А :

Цією ухвалою підозрюваному у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 194 КК України, ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженцю с. Данилівка Дергачівського району Харківської області, громадянину України, з середньою спеціальною освітою, не працюючого, пенсіонера за віком, проживаючого по АДРЕСА_1 , раніше не судимому , обраний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 21 листопада 2023 року з визначенням застави в сумі 107 360 гривень та визначенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.

Задовольняючи подання, слідчий суддя вказав на існування ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, що з урахуванням тяжкості можливого покарання в співставленні з характеризуючими даними та процесуальною поведінкою підозрюваного, дають підстави вважати, що жоден з інших більш м`яких запобіжних заходів не забезпечить належного виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

В апеляційній скарзі захисник адвокат ОСОБА_7 просить ухвалу слідчого судді скасувати, постановити нову, якою обрати ОСОБА_6 більш м`який вид запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, що забезпечить виконання його підзахисним покладених на нього процесуальних обов`язків.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя зобов`язаний здійснювати повноваження із судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування і судового розгляду, діяти відповідно до вимог кримінального процесуального закону.

Оскільки взяття під варту є виключним і найбільш суворим запобіжним заходом, який застосовується лише тоді, коли є підстави вважати, що менш суворі запобіжні заходи можуть не забезпечити виконання обвинуваченим процесуальних обов`язків і належної поведінки, сторона захисту вважає, що є підстави для обрання ОСОБА_6 більш м`якого запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту цілодобово або виключно у виді застави в значно меншому розмірі ніж визначив слідчий суддя.

Так, судом не взято до уваги, що ОСОБА_6 раніше не судимий, до кримінальної та адміністративної відповідальності не притягувався, на час обрання запобіжного заходу йому виповнилось 63 роки, він хворіє на загальні захворювання серцево-судинної системи при цьому, ризики передбачені ст. 177 КПК України, слідчим та прокурором не доведені, адже підозрюваному не має сенсу переховуватися від органів досудового розслідування, він чудово розуміє відповідальність за порушення покладеного на нього зобов`язання та те, що при переховуванні він сам собі нашкодить, що може в подальшому призвести до отримання санкції у вигляді позбавлення волі на більший строк.

Посилання суду на те, що відносно підозрюваного ОСОБА_6 невідворотно буде призначене покарання у вигляді тримання під вартою, на думку захисника, є некоректним, адже на підставі ст. 75 КК України він може бути звільнений від відбування покарання з випробуванням.

Вказує на те, що підозрюваному немає сенсу впливати на потерпілих та свідків у справі, оскільки вони вже надали органам досудового розслідування свої показання і їх показання жодним чином не можуть змінитись.

Заслухавши доповідача, підозрюваного та його захисника, які підтримали апеляційну скаргу, вказали на відсутність заявлених у клопотанні ризиків можливої неналежної процесуальної поведінки ОСОБА_6 та просили обрати запобіжний захід у виді домашнього арешту або запобіжний захід у виді застави в меншому розмірі ніж визначив суд, прокурора, який заперечував проти доводів сторони захисту, звернув увагу на те, що житло, де підозрюваний проживав він спалив, а названа ним адреса для домашнього арешту, не свідчить, що житло придатне для проживання, кому воно належить, дослідивши матеріали провадження та перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає апеляційну скаргу захисника залишити без задоволення.

Відповідно до ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких заходів, не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Як убачається з подання слідчого та матеріалів провадження слідчим відділенням Новгород-Сіверського РВП ГУНП в Чернігівській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000523 від 22 вересня 2023 року за ознаками злочину, передбаченого частиною другою статті 194 КК України, за фактом знищення чужого майна шляхом підпалу.

У ході досудового розслідування встановлені обставини, які свідчать про причетність до вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_6 , який підозрюється у тому, що 22 вересня 2023 року, у період часу з 09 год. 15 хв. по 09 год. 30 хв., він, перебуваючи за місцем свого проживання у житловому будинку, розташованому за адресою: АДРЕСА_1 , що на підставі свідоцтва про право на спадщину перебуває у фактичному володінні ОСОБА_9 , будучи у стані алкогольного сп`яніння, з метою умисного знищення рухомого майна колишньої співмешканки ОСОБА_10 , що знаходилося у будинку, а також, нерухомого майна, що перебуває у володінні ОСОБА_9 , шляхом підпалу, усвідомлюючи суспільно небезпечні наслідки своїх дій та бажаючи їх настання, здійснив підпал житлового будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 .

Внаслідок підпалу, відповідно до акту про пожежу від 22 вересня 2023 року, знищено житловий будинок та приміщення господарської будівлі, розташовані за адресою: АДРЕСА_1 , а також рухоме майно, яке знаходилося у житловому будинку, у результаті чого заподіяно матеріальну шкоду потерпілим ОСОБА_11 та ОСОБА_9

23 вересня 2023 року у рамках вказаного кримінального провадження ОСОБА_6 оголошено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною другою статті 194 КК України.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, слідчий суддя відповідно до вимог ст. 178 КПК України, перевіряє вагомість доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, тяжкість покарання, міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, його репутацію, майновий стан, наявність судимостей та інші обставини, які забезпечать належну процесуальну поведінку особи під час досудового розслідування та судового розгляду.

Поняття «обґрунтованість підозри» включає існування фактів чи інформації, які надають підстави суду вважати, що підозрювана особа ймовірно вчинила правопорушення, та оголошення підозри у вчиненні кримінального правопорушення.

На початковій стадії досудового розслідування кримінальний процесуальний закон не вимагає від сторони обвинувачення доведення усіх елементів кримінального правопорушення. Факти, які викликають підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для засудження особи та ухвалення обвинувального вироку.

Долучені до клопотання матеріали кримінального провадження свідчать про обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_6 підозри у вчиненні інкримінованого кримінального правопорушення, що на даній стадії досудового розслідування є підставою для розгляду клопотання про вирішення питання щодо обрання підозрюваній особі запобіжного заходу.

Отже, слідчий суддя правильно встановив, що наведені у клопотанні слідчого доводи та долучені копії матеріалів свідчать про обґрунтованість пред`явленої підозри та підтверджуються доказами, достатніми, на етапі досудового розслідування, для застосування запобіжного заходу.

Ризик - це ймовірність того, що підозрюваний може ухилитися від кримінальної відповідальності та незаконно впливати на свідків.

Особливість запобіжних заходів полягає в тому, що вони застосовуються не за конкретну недобросовісну поведінку підозрюваного, а превентивно, як гарантія настання правосуддя в майбутньому. При цьому слід враховувати, що якась ймовірність того, що підозрюваний зможе спробувати ухилитись від відповідальності, існує завжди.

ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні умисного кримінального правопорушення, вчиненого з метою знищення чужого майна, загально небезпечним способом, шляхом підпалу, що могло завдати непередбачуваної шкоди, та яке відноситься до категорії тяжких злочинів, за який передбачене покарання від трьох до десяти років позбавлення волі, отже розуміючи невідворотність та тяжкість можливого покарання підозрюваний може переховуватись від органів дізнання, ухилитися від явки до слідчого, прокурора та суду.

Той факт, що підозрюваний досяг пенсійного віку та страждає рядом захворювань не є тими обставинами, які зменшують ступінь суспільної безпеки вчиненого, адже ОСОБА_6 підозрюється у підпалі та знищенні єдиного житла, яке мав, тобто він чітко усвідомлював наслідки своїх дій. При цьому, було знищено майно потерпілих.

Правильним є висновок слідчого судді, що не зважаючи на свій вік, підозрюваний не має міцних соціальних зв`язків, родини, яка б його підтримувала та могла проконтролювати виконання ним покладених на нього процесуальних обов`язків, а тому є доведеним ризик про можливість ухилення підозрюваного від органу досудового розслідував та суду, оскільки він не має місця проживання та його нічого не тримає.

До того ж, вимагаючи від суду обрати ОСОБА_6 запобіжний захід у виді домашнього арешту, захисник не вказує за якою адресою має перебувати підозрюваний на час дії запобіжного заходу у виді домашнього арешту, адже помешкання, де він проживав, згоріло, кому належить приміщення, в АДРЕСА_2 , невідомо, чи не заперечує власник щоб ОСОБА_6 перебував у належному йому помешканні під час дії обраного запобіжного заходу у виді домашнього арешту.

На даному етапі досудового розслідування, слідчий суддя прийшов до вірного висновку, що встановлені обставини дійсно викликають підозру в тому, що при обранні більш м`якого запобіжного захожу ОСОБА_6 дотримуватиметься належної процесуальної поведінки та утворюють реальні ризики, про які вказали як слідчий у своєму клопотанні, так і прокурор у судовому засіданні, з чим погодився слідчий суддя та погоджується колегія суддів.

Розмір застави - 40 прожиткових мінімумів для працездатних осіб визначений в рамках вимог п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, з урахуванням тяжкості вчиненого злочину, його небезпечності та зважаючи на повне знищення житлового приміщення з господарськими будівлями та майном у середні, що свідчить про завдання значної матеріальної шкоди потерпілим.

Підстав для визначення розміру застави в меншому розмірі, ніж визначив слідчий суддя, колегія суддів не встановила, не навів таких підстав і захисник.

Враховуючи наведене та керуючись ст. ст. 404-405, 407, 422, 424 КПК України, колегія суддів,

У Х В А Л И Л А :

Апеляційну скаргу захисника ОСОБА_7 залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді Новгород-Сіверського районного суду Чернігівської області від 25 вересня 2023 року про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою підозрюваному у вчиненні кримінального правопорушення, передбачених ч. 2 ст. 194 КК України, ОСОБА_6 , без змін.

Ухвала набуває законної сили після її проголошення й касаційному оскарженню не підлягає.

СУДДІ:

ОСОБА_12 ОСОБА_13 ОСОБА_14