Справа № 953/1056/24
н/п 1-кс/953/1253/24
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"09" лютого 2024 р. м.Харків

Київський районний суд м. Харкова у складі: слідчої судді - ОСОБА_1 , розглянувши клопотання слідчого СВ Харківського РУП №1 ГУНП в Харківській області ОСОБА_2 , погоджене прокурором Київської окружної прокуратури м.Харкова ОСОБА_3 про арешт майна, подане в межах кримінального провадження № 0000278 від 04.02.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

09 лютого 2024 року до Київського районного суду м. Харкова поштовим шляхом надійшло клопотання слідчого СВ Харківського РУП №1 ГУНП в Харківській області ОСОБА_2 , погоджене прокурором Київської окружної прокуратури м.Харкова ОСОБА_3 про накладення арешту на майно, тимчасово вилучене 03.02.2024 у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під час проведення огляду місця події за адресою: м. Харків, вул. Академіка Павлова, біля буд. 162-Е, з метою забезпечення збереження речового доказу та запобігання можливості його приховування, пошкодження, знищення, використання, передачі та відчуження, а саме: дві металеві кухонні сокири з арт. 83169 у кількості дві штуки та металеву кухонну сокиру н/блістері з арт. 87794 у кількості однієї штуки, які визнані речовими доказами у кримінальному провадженні №0000278 від 04.02.2024.

Згідно з протоколом автоматичного визначення слідчого судді від 09.02.2024 вказане клопотання передано для розгляду судді ОСОБА_1 .

Слідча суддя, вивчивши клопотання слідчого приходить до висновку про необхідність повернення його прокурору для усунення недоліків з наступних підстав.

Згідно зі ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

У випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або третьої особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно підлягатиме спеціальній конфіскації у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України.Арешт накладається на майно третьої особи, якщо вона набула його безоплатно або за ціною, вищою чи нижчою за ринкову вартість, і знала або повинна була знати, що таке майно відповідає будь-якій з ознак, передбачених пунктами 1-4 частини першої статті 96-2 Кримінального кодексу України.

Відповідно до ч.1 ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

Частина 1 статті 64-2 КПК України визначає, що третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, може бути будь-яка фізична або юридична особи.

Згідно з ч. 2 ст. 64-2 КПК України третьою особою, щодо майна якої вирішується питання про арешт, виникають з моменту звернення прокурора до суду із клопотанням про арешт майна.

Системний аналіз викладених норм дає підстави слідчій судді дійти висновку, що із клопотанням про арешт майна третьої особи має право звернутися виключно прокурор.

Слідчою суддею встановлено, що слідчий просить накласти арешт на вилучене 03.02.2024 у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під час проведення огляду місця події за адресою: м. Харків, вул. Академіка Павлова, біля буд. 162-Е, дві металеві кухонні сокири з арт. 83169 у кількості дві штуки та металеву кухонну сокиру н/блістері з арт. 87794 у кількості однієї штуки.

Як вбачається із витягу з ЄРДР, в провадженні Харківського районного управління поліції №1 Головного управління Національної поліції в Харківській області знаходиться кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000278 від 04.02.2024, розпочатого за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

Відомості щодо вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України внесені до ЄРДР 04.02.2024 за фактом того, що 03.02.2024 до чергової частини Харківського РУП №1 ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення про те, що 01.02.2024 за адресою: м.Харків, вул.Гвардійців-Широнінців, 84, із приміщення магазину « ІНФОРМАЦІЯ_2 » невстановлена особа, шляхом вільного доступу, в умовах воєнного стану, викрала побутові товари, чим спричинила матеріальну шкоду ПП «Аврора». (ЖЄО 2643 від 03.02.2024).

В клопотанні не визначено процесуальний статус особи, на майно якої слідчий просить накласти арешт.

Як вбачається з витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, в кримінальному провадженні №0000278 від 04.02.2024 підозра жодній особі не повідомлена.

Враховуючи викладене, у зв`язку з тим, що в цьому кримінальному провадженні на час звернення до слідчого судді відсутні підозрювані, майно, на яке слідчий просить накласти арешт, вважається майном третьої особи, а тому з клопотанням про його арешт, відповідно до ст. 64-2 КПК України, повинен звертатися виключно прокурор.

Крім того, слідча суддя зауважує, що відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:

1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;

2) перелік і види майна, що належить арештувати;

3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;

4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Між тим, вказані вимоги КПК України при поданні клопотання не виконані.

Так, відповідно до вимог ч.1 ст.172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею за участю власника (володільця) майна.

Разом з цим, власник або володілець майна, його засоби зв`язку у клопотанні не зазначені, докази неможливості їх з`ясування до клопотання не додані, що з урахуванням стислого строку розгляду клопотання, передбаченого ч.1 ст.172 КПК України, фактично унеможливлює виконання слідчим суддею вимог, повідомлення власника майна про судовий розгляд та розгляду клопотання у встановлений КПК України строк.

Відповідно до ч.3 ст.172 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу. У такому разі тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

На підставі викладеного, дане клопотання про арешт майна підлягає поверненню прокурору для усунення недоліків, встановивши строк сімдесят дві години, з моменту отримання копії ухвали.

При цьому, слідча суддя вважає необхідним роз`яснити право заявника звернутися до слідчого судді з клопотанням про арешт майна, відповідно до вимог ст. 171 КПК України, у встановленому чинним КПК України порядку.

Керуючись ст. ст. 36, 37, 64-2, 132, 171, 172 КПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого СВ Харківського РУП №1 ГУНП в Харківській області ОСОБА_2 , погоджене прокурором Київської окружної прокуратури м.Харкова ОСОБА_3 про арешт майна, подане в межах кримінального провадження № 0000278 від 04.02.2024, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України - повернути прокурору ОСОБА_3 для усунення недоліків, які зазначені в ухвалі протягом сімдесяти двох годин з моменту отримання копії даної ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідча суддя ОСОБА_1