Справа№ 693/1487/23
1-кс/693/316/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про обрання міри запобіжного заходу

22.11.2023 року м. Жашків

Слідчий суддя Жашківського районного суду Черкаської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Жашків винесене у кримінальному провадженні № 0000419 від 20.11.2023 року ст. слідчим СВ ВП №1 УРУП ГУНП в Черкаській області капітаном поліції ОСОБА_3 і погоджене начальником Жашківського відділу Уманської окружної прокуратури ОСОБА_4 клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Плоске Броварського району Київської області, українця, громадянина України, з середньою освітою, одруженого, має на утриманні неповнолітню дитину, не працюючого, фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , в силу ст. 89 КК України раніше не судимий,

який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбачених ч. 1 ст. 263 КК України,

сторони кримінального провадження та інші учасники судового провадження:

начальник Жашківського відділу

Уманської окружної прокуратури - ОСОБА_4 ,

захисник адвокат - ОСОБА_6 ,

підозрюваний - ОСОБА_5 ,

УСТАНОВИВ:

Ст. слідчий СВ відділу поліції № 1 Уманського РУП ГУНП в Черкаській області капітан поліції ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді з клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 .

В обґрунтування клопотання вказав, що слідчим відділенням ВП № 1 Уманського РУП ГУНП в Черкаській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000419 від 20.11.2023 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 187, ч. 1 ст. 263, ч. 1 ст. 309, ч. 1 ст. 309 КК України.

19 листопада 2023 року о 21 годині 24 хвилини через спеціальну лінію «102» до відділу поліції № 1 Уманського РУП ГУНП в Черкаській області надійшло повідомлення про те, що 19.11.2023 близько 19 години 00 хвилин, під час дії воєнного стану в Україні, дві невідомі особи чоловічої статті, одягнені в чорний одяг та балаклави вийнявши віконну скляну шибку та відчинивши двері будинку через вікно із середини, проникли до будинку, що розташований за адресою: АДРЕСА_2 , де за допомогою липкої стрічки заклеїли ротову порожнину та зв`язали руки потерпілій ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , та спричинили їй тілесні ушкодження, погрожуючи застосуванням насильства, небезпечного для життя потерпілої, після чого заволоділи грошовими коштами у сумі близько 2500 гривень та мобільним телефоном марки «Nokia 105» (сім-картка НОМЕР_1 ),

За вказаним фактом слідчим відділенням ВП №1 Уманського РУП ГУНП в Черкаській області в порядку ст. 214 КПК України 20.11.2023 розпочато досудове розслідування, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за

№ 0000419 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 187 КК України.

20.11.2023 надійшли рапорти від оперуповноваженого сектору кримінальної поліції ВП № 1 Уманського РУП ГУНП в Черкаській області лейтенанта поліції ОСОБА_8 про те, що ним отримано оперативну інформацію про можливу причетність до даного злочину ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який проживає за адресою: АДРЕСА_3 , та який у денну пору доби користується домоволодінням за адресою: АДРЕСА_3 , а також від оперуповноваженого відділу кримінальної поліції Уманського РУП ГУНП в Черкаській області лейтенанта поліції ОСОБА_10 про те, що ним отримано оперативну інформацію про можливу причетність до даного злочину ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 .

Так, згідно з показаннями допитаних в якості свідків оперативних працівників ОСОБА_8 та ОСОБА_11 після початку досудового розслідування ними отримано інформацію щодо можливої причетності до нього ОСОБА_9 , та ОСОБА_5 , оскільки з показань потерпілої вбачалось, що особи, які вчиняли розбій добре орієнтувались в обстановці у її будинку, ОСОБА_5 раніше тимчасово проживав у потерпілої, а тому був обізнаний про обстановку у її будинку, у період часу, до якого відноситься вчинення розслідуваного злочину мобільні телефони ОСОБА_5 та ОСОБА_9 були вимкнені, до вчинення злочину та після його вчинення ОСОБА_5 та ОСОБА_9 між собою зідзвонювались, місцезнаходження викраденого мобільного телефону з абонентським номером потерпілої у момент його вимкнення збігається з місцем проживання одного з вказаних осіб. З огляду на такі обставини ОСОБА_9 та ОСОБА_5 20.11.2023 були викликані до відділу поліції № 1 Уманського РУП для відібрання пояснень. Однак ОСОБА_5 взагалі не з`явився на виклик категорично та зневажливо відмовившись на дану пропозицію, а ОСОБА_9 з`явившись зневажливо відмовився надавати будь-які пояснення та покинув відділ поліції. При цьому перед візитом ОСОБА_9 до відділу поліції та після цього візиту він зідзвонювався з ОСОБА_5 .

За таких обставин на момент обшуку були наявні достатні підстави вважати, що ОСОБА_9 та ОСОБА_5 вже поінформовані про відкритий характер розслідування та наявність у правоохоронних органів підозри щодо їх можливої причетності до вчинення розслідуваного розбою, а тому у разі їх дійсної причетності до цього злочину існували ризики втрати засобів та знарядь вчинення розслідуваного злочину, майна, отриманого злочинним шляхом.

20.11.2023 в період часу з 19 год. 33 хв. по 21 год. 37 хв. на підставі ч. 3 ст. 233 КПК України слідчим СВ ВП № 1 Уманського РУП ГУНП в Черкаській області лейтенантом поліції ОСОБА_12 до постановлення ухвали слідчого судді у зв`язку з наявністю невідкладного випадку, пов`язаного із врятуванням майна, з метою виявлення та вилучення балаклав, рукавичок, одягу, викраденого у потерпілої мобільного телефона марки «Nokia 105», викрадених грошових коштів, а також інших речей, що можуть бути речовими доказами у даному кримінальному провадженні, а також фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення, проведено обшук домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1 , за місцем проживання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .

У ході даного обшуку виявлено та вилучено, серед іншого: предмет, зовні схожий на пістолет без магазину, канал ствола якого має саморобні сліди свердління, що вилучений та поміщений до сейф-пакету НПУ №PSP 2163583; предмет, зовні схожий на набій із гумовим осереддям з каналу ствола виявленого предмету, зовні схожого на вказаний пістолет, що вилучений та поміщений до сейф-пакету НПУ № PSP 1121498; предмет, зовні схожий на корпус гранати Ф-1 зеленного кольору, без запалу, із карбуванням «11», який вилучено та поміщено попередньо до картонної коробки, де надійно закріплено за допомогою стяжки, після чого дане упакування поміщено до сейф-пакету НПУ № PSP 03304441; два предмети, зовні схожі на пістолетні магазини, вилучені та поміщені до сейф-пакету НПУ № SUD 1139980; предмети, зовні схожі та набої із гумовим осереддям у кількості 5 штук з виявленого предмету, зовні схожого на пістолетний магазин, вилучені та поміщені до сейф-пакету НПУ № SUD 1139982; вісім предметів, зовні схожих на набої калібру 5,45 із сталевим осереддям, які вилучено та поміщено до сейф-пакету НПУ № SUD 1139979.

У зв`язку з виявленням у ході обшуку предметів, щодо яких наявні підстави вважати, що вони є вогнепальною зброєю та бойовими припасами слідчим невідкладно після закінчення даної слідчої дії внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ч. 1 ст. 263 КК України та зареєстровано кримінальне провадження № 0000420 від 20.11.2023.

21.11.2023 вказані виявлені та вилучені речі слідчим оглянуті, визнані речовими доказами та приєднані до матеріалів кримінального провадження в якості речових доказів.

21.11.2023 прокурором матеріали досудових розслідувань у вказаних кримінальних провадженнях об`єднані в одне провадження, якому присвоєно № 0000419.

20.11.2023 за підозрою у вчиненні зазначеного кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, в порядку передбаченому ст. 208 КПК України затримано ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , проживаючого по АДРЕСА_1 .

21.11.2023 ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

ОСОБА_5 підозрюється в тому, що він у невстановлені досудовим розслідуванням дату та час, та місці, діючи з прямим умислом, без передбаченого законом дозволу, придбав вісім придатних для стрільби 5,45-мм проміжних патронів, які споряджено трасуючою кулею (7Т3, 73М) промислового виробництва м. Ульянівськ, СРСР, які, згідно з висновком експерта від 21.11.2023 № СЕ-19/124-23/13607-БЛ, є бойовими припасами до нарізної вогнепальної зброї, предмет, зовні схожий на стартовий пістолет AKREP 2004 MAGNUM калібру 9 мм, який є вогнепальною зброєю, які у невстановлений спосіб перемістив до житлового будинку за місцем свого проживання, за адресою: АДРЕСА_1 , де зберігав під ковдрою на дивані у приміщенні веранди вищевказаного будинку до 20.11.2023.

20 листопада 2023 року в період часу з 19 год. 33 хв. по 21 год. 37 хв., у ході проведення працівниками відділу поліції № 1 до постановлення ухвали слідчого судді обшуку будинку, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , вказані вогнепальна зброя та набої до зброї були виявлені та вилучені.

Таким чином, ОСОБА_5 , підозрюється у незаконному придбанні, зберіганні вогнепальної зброї, бойових припасів без передбаченого законом дозволу, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

Анкетні відомості підозрюваного: ОСОБА_5 ,

ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженець с. Плоске Броварського району Київської області, українець, громадянин України, освіта середня, одружений, не працюючий, фактично проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 , в силу ст. 89 КК України не судимий.

Причетність ОСОБА_5 до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами:

1. Даними протоколу обшуку від 20 листопада 2023 року;

2. Показаннями свідка ОСОБА_13 від 20 листопада 2023 року;

3. Показаннями свідка ОСОБА_14 від 20 листопада 2023 року;

4. Показаннями свідка ОСОБА_15 від 20 листопада 2023 року;

5. Даними протоколу затримання ОСОБА_5 від 20 листопада 2023;

6. Показаннями свідка ОСОБА_16 від 21 листопада 2023 року;

7. Даними протоколу огляду предметів від 21 листопада 2023 року;

8. Постановою про визнання речовими доказами та передачу їх на зберігання від 21 листопада 2023 року;

9. Висновком експерта від 21.11.2023 № СЕ-19/124-23/13607-БЛ;

10. Іншими матеріалами кримінального провадження.

Таким чином, з моменту повідомлення ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, що є злочином, який відноситься до категорії тяжких, останній набув статусу підозрюваного та на нього покладено ряд обов`язків, передбачених ст. 42 та іншими положеннями КПК України.

Згідно з рішеннями Європейського суду з прав людини у справах «Фокс, Камбел і Харлі проти Об`єднаного Королівства» від 30.08.1990 року, «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994 року, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Стороною обвинувачення дотримано вимогу розумної підозри, оскільки наявні на даний час докази у кримінальному провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваного ОСОБА_5 із вчиненням кримінального правопорушення, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадженні з метою дотримання імперативних завдань кримінального провадження, визначених ст. 2 КПК України.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою тяжкого кримінального правопорушення, а також наявність хоча б одного з ризиків, визначених ст. 177 КПК України.

В ході досудового розслідування відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України встановлено наявність ризиків, визначених п.п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме:

1) може переховуватись від органів досудового розслідування та/або суду, оскільки він усвідомлює, що за інкримінований злочини йому загрожує покарання на строк від трьох до семи років позбавлення волі, офіційно не працює, тому може залишити місце свого постійного проживання з метою уникнення кримінальної відповідальності. Усвідомлення даної обставини підозрюваним обґрунтовано посилює ризик виникнення в нього бажання уникнення кримінальної відповідальності, що, як наслідок, додатково вказує на наявність ризику переховування від органів досудового розслідування та/або суду;

У розумінні практики Європейського суду з прав людини тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі «Ілійков проти Болгарії» № 33977/96 від 26 липня 2001 року ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

Згідно зі сформованою практикою Європейського суду з прав людини тримання особи під вартою може бути виправдане, якщо існують реальні ознаки наявності справжнього суспільного інтересу, який незважаючи на презумпцію невинуватості, переважає принцип поваги до особистої свободи. Застосовуючи запобіжний захід у виді тримання під вартою, необхідно виходити із того, що судове рішення повинно забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони прав і інтересів як суспільства, так і потерпілого. Визначення таких прав, як підкреслює Європейський суд з прав людини, вимагає від суспільства більшої суворості в оцінці цінностей суспільства («Летельє проти Франції»).

Тяжкість обвинувачення може бути достатньою причиною разом з іншими для застосування підозрюваному, обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою (рішення Європейського суду з прав людини від 26.02.2015 «Баришевський проти України», 12.03.2013 у справі «Волосюк проти України», 25.03.1999 «Пелісьє і Сассі проти Франції»), справа має суспільний інтерес та повинна бути розглянута всебічно, повно та неупереджено, у розумні строки. Вказані суспільні інтереси мають більшу перевагу ніж правила про повагу до свободи особи (справа Європейського суду з прав людини «Калашніков проти Росії», «Лабіта проти Італії», «Рохліна проти Російської Федерації);

2) може незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, так як останньому із матеріалів кримінального провадження відомі їхні анкетні дані. Наявність вказаного ризику обумовлена також тим, що свідок ОСОБА_16 є його дружиною, а ОСОБА_15 та ОСОБА_14 проживають з підозрюваним в одному населеному пункті. При цьому ОСОБА_5 раніше вже притягувався до кримінальної відповідальності за ч. 2 ст. 345 КК України та ч. 1 ст. 126 КК України, тобто за вчинення двох кримінальних правопорушень, пов`язаних із застосуванням насильства до потерпілих, що свідчить про його нормальне ставлення до застосування насильства як одного зі способів вирішення життєвих труднощів. У зв`язку з цим наявні підстави вважати, що ОСОБА_5 може різними шляхами впливати на бажання та ставлення вказаних свідків до прийняття ними рішень щодо повноти, доцільності (виходячи з конкретної життєвої ситуації, в якій опинився свідок під впливом можливої поведінки підозрюваного) для них давання показань під час досудового розслідування та судового розгляду, тому наявні підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_5 може впливати на них шляхом умовлянь, погроз, примусу для того, щоб останні змінили свої показання на його користь або взагалі відмовились надавати об`єктивні показання чи сприяти досудовому розслідуванню та суду у встановленні всіх обставин, що мають значення у даному провадженні. Таким чином він матиме можливість уникнення або пом`якшення відповідальності за вчинення інкримінованого йому кримінального правопорушення. При цьому відповідно до ст. 25 КПК України суд не вправі брати до уваги показання, надані свідками та етапі досудового розслідування;

3) може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, що може виражатись у неявці за викликами до слідчого та прокурора з метою затягування досудового розслідування, а також невиконанням процесуальних обов`язків покладених на останнього який набув статусу підозрюваного;

4) може вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки раніше вже притягувався до кримінальної відповідальності за ч. 2 ст. 345, ч. 1 ст. 185, ч. 1 ст. 126 КК України, а на даний час знову обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення.

Згідно з п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Враховуючи викладене, встановлені обставини кримінального провадження, особи підозрюваного, все це свідчить про недостатність застосування до нього більш м`якого запобіжного заходу, а саме особистого зобов`язання, оскільки такий запобіжний захід не забезпечить гарантій його належної процесуальної поведінки.

Особиста порука також не може бути застосована до підозрюваного, оскільки до органу досудового розслідування не надійшло звернень від осіб, які б заслуговували на довіру, про те, що вони можуть поручитись за підозрюваного.

Домашній арешт також, на думку слідства, не може бути застосований до підозрюваного, оскільки останній не має офіційного місця навчання чи роботи, або ж таких обставин, які б перешкоджали чи унеможливлювали залишення ним теперішнього місця проживання, тому він може залишити місце свого проживання з метою уникнення кримінальної відповідальності, що обґрунтовано підсилює ризик переховування від слідства та суду.

Беручи до уваги те, що ОСОБА_5 підозрюється у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до семи років, він може уникати кримінального провадження та покарання, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, впливати на свідків та потерпілого у кримінальному провадженні, тому обрання відносно нього будь-якого іншого більш м`якого запобіжного заходу не забезпечить його належної процесуальної поведінки, а без його участі, закінчити досудове розслідування у встановлені строки не вдасться за можливе.

У судовому засіданні начальник Жашківського відділу Уманської окружної прокуратури ОСОБА_4 клопотання підтримав та просив його задовольнити.

Захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_6 заперечував проти обрання його підзахисному міри запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та просив відмовити у задоволенні клопотання.

У судовому засіданні підозрюваний ОСОБА_5 підтримав позицію свого захисника - адвоката ОСОБА_6 .

Заслухавши думку прокурора, пояснення адвоката та підозрюваного, вивчивши матеріали кримінального провадження та матеріали, додані до клопотання, слідчий суддя вважає, що клопотання про обрання стосовно ОСОБА_5 міри запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ч.1, п.4 ч.2 ст.183 Кримінального процесуального кодексу України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Статтею 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Статтею 178 КПК України передбачено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

У статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року передбачено, що «при розгляді справ суди застосовують Конвенцію та практику Суду як джерело права».

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд враховує вимоги п.п.3, 4 ст.5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.

Європейський суд з прав людини в своєму рішенні у справі «Летельє проти Франції» від 26 червня 1991 року зазначив, що особлива тяжкість деяких злочинів може викликати таку реакцію суспільства і соціальні наслідки, які виправдовують попереднє ув`язнення як виключну міру запобіжного заходу протягом певного часу.

Тобто із зазначеного рішення Європейського суду з прав людини вбачається, що у справах, де особа обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, виходячи з самої тяжкості обвинувачення, попереднє ув`язнення може бути застосоване. Суд зобов`язаний врахувати всі дійсні обставини справи і за наявності підстав, вичерпний перелік яких визначений в ст.183 КПК України, застосувати винятковий вид запобіжного заходу.

Перевіряючи достатність доказів для такого висновку, суд разом з положеннями КПК України, враховує практику Європейського суду з прав людини (зокрема, рішення «Чеботарі проти Молдови» від 13.11.2007р., п.48), у відповідності до якої слова «обґрунтована підозра» означають наявність фактів чи інформації, котрі могли б переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що конкретна особа, можливо вчинила злочин. Натомість, не будучи наділеним повноваженнями щодо оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення на даній стадії кримінального судочинства, суд позбавлений можливості надати перевагу одним доказам перед іншими шляхом їх оцінки та аналізу в сукупності, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу. Питання щодо доведеності вини особи та правильності кваліфікації її дій у відповідності до закону про кримінальну відповідальність підлягають дослідженню при проведенні досудового розслідування та під час розгляду кримінального провадження по суті.

Слідчий суддя враховує наявність обґрунтованої підозри у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує останньому у разі визнання його винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.263 КК України, яке відноситься до категорії тяжких і за яке може бути призначено покарання у виді позбавлення волі на строк від трьох до семи років, тобто є підстави вважати, що останній, перебуваючи на волі, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, може незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, а також ухилятися від органу досудового розслідування і суду, що свідчить про те, що інші більш м`які запобіжні заходи можуть бути недостатніми для запобігання ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Відповідно до вимог ч.3 ст.183 КПК України, суд, при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених даним Кодексом. В ухвалі слідчого судді, суду зазначаються, які обов`язки з передбачених статтею 194 цього Кодексу будуть покладені на підозрюваного, обвинуваченого у разі внесення застави, наслідки їх невиконання, обґрунтовується обраний розмір застави, а також можливість її застосування, якщо таке рішення прийнято у кримінальному провадженні, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Враховуючи, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від трьох до семи років, ризики передбачені ст.177 КПК України, слідчий суддя дійшов висновку про відсутність підстав для застосування більш м?якого запобіжного заходу, а саме у вигляді домашнього арешту, та вважає за необхідне застосувати відносно нього запобіжний захід у вигляді тримання під вартою та визначити заставу, достатню для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.177, 178, 182-183, 193, 194, 196, 197, 309 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання ст. слідчого СВ ВП №1 УРУП ГУНП в Черкаській області капітана поліції ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.

Застосувати стосовно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком 60 днів.

Строк тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , рахувати з 21 год. 38 хв. 20 листопада 2023 року до 21 год. 38 хв. 18 січня 2024 року включно.

Заставу, достатню для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, визначити в розмірі 30 (тридцяти) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 80 520 гривень (вісімдесят тисяч п`ятсот двадцять) гривень 00 копійок.

Роз`яснити підозрюваному, що він або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, вказаному в ухвалі.

У випадку внесення підозрюваним або заставодавцем застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_5 наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора або суду;

- не виїжджати за межі території м. Жашків та Уманського району Черкаської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- утримуватися від спілкування зі свідками.

Роз`яснити, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші, покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Копію ухвали негайно вручити учасникам кримінального провадження.

Ухвала підлягає до негайного виконання, але може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляції безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня оголошення ухвали.

Повний текст ухвали проголошено 24 листопада 2023 року о 15 год. 00 хв.

Слідчий суддя: ОСОБА_17

З ухвалою суду ознайомилися. Копію отримали:

«22» листопада 2023 року________________________ ОСОБА_5

Захисник-адвокат: ОСОБА_6