Справа № 752/6751/23
Провадження № 1-кс/752/2717/23
У Х В А Л А

06.04.2023 року слідчий суддя Голосіївського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , з участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваної ОСОБА_4 , розглянувши клопотання слідчого Голосіївського УП ГУ НП ОСОБА_5 у м.Києві, погоджене прокурором Голосіївської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №0000470 від 18.02.2023 р.

в с т а н о в и в:

слідчий СВ Голосіївського УП ГУ НП у м.Києві ОСОБА_5 , за погодженням з прокурором Голосіївської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_6 , звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0000470 від 18.02.2023 р.

Клопотання обгрунтовано тим, що в провадженні Голосіївського УП ГУ НП у м.Києві перебувають матеріали кримінального провадження № 0000470 від 18.02.2023 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 08.02.2023 р. приблизно о 17,30 год., перебуваючи у приміщенні інтернет-магазину «Розетка» ТОВ ОТК «Європлюс», що розташований за адресою: м.Київ, вул..Ізюмська, 1-а, вчинила повторне викрадення чужого майна а саме павербанку, чим задала матеріальної шкоди Товариства на суму 1599 гривень.

31.03.2023 р. ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.185 КК України.

Посилаючись на обгрунтованість підозри, наявність ризиків, передбачених ст.177 КПК України, слідчий просить застосувати відносно підозрюваної ОСОБА_4 запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Прокурор в судовому засіданні просив задовольнити клопотання, зазначаючи на обгрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_7 кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, ризики, передбачені ст.177 КПК України, оскільки підозрювана не має постійного джерела доходу, не має міцних соціальних зв`язків, не має визначеного місця проживання, раніше притягувалась до кримінальної відповідальності.

Підозрювана просила не застосовувати до неї запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Вислухавши сторони кримінального провадження, дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

В ході розгляду клопотання встановлено, що СВ Голосіївського УП ГУ НП у м.Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000470 від 18.02.2023 р. за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

31.03.2023 року ОСОБА_4 , було повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст.185 КК України.

Слідчий у даному кримінальному провадженні звернувся до суду з клопотанням про застосування відносно підозрюваної запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Згідно положень статті 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу чи особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою

Відповідно до вимог ст. 177 КПК України підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може перешкоджати кримінальному провадженню чи вчинити інше правопорушення.

Згідно з ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

В силу положень ст.178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливості запобігання їм і застосування більш м`яких запобіжних заходів, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування кримінального правопорушення (наявність або відсутність спроб ухилятися від органів влади) поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків).

Вирішуючи питання про наявність обґрунтованої підозри, поняття якої не міститься в національному законодавстві, слід виходити з його визначення наведеного в практиці Європейського суду з прав людини.

Так у своїх рішеннях у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» Європейський суд зазначив, що наявність «обґрунтованої підозри» у вчиненні правопорушення передбачає наявність фактів або інформації, які могли б переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла вчинити злочин. Вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Під час розгляду клопотання встановлено наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, що підтверджується: протоколом допиту потерпілого, протоколом огляду відеозапису, протоколом допиту свідка, протоколом впізнання.

Слідчий суддя не надає оцінку належності і допустимості даних доказів для підтвердження винності особи у вчиненні кримінального правопорушення, оскільки зазначені обставини підлягають встановленню в ході судового розгляду кримінального провадження, а лише оцінює в даному випадку їх достатність для підтвердження того, що підозрювана може бути причетна до вчинення злочину і подальше її переслідування є виправданим.

При вирішенні клопотання щодо застосування до підозрюваної запобіжного заходу крім наявності обгрунтованої підозри у вчиненні останньою кримінального правопорушення, слідчий суддя приймає до уваги обставини, що характеризують особу підозрюваної, яка не має визначеного місця проживання, не має міцних соціальних зв`язків, у неї відсутній дохід, останній раз притягувалась до кримінальної відповідальності в 2022 р. за вчинення злочину проти власності.

Також слідчий суддя приймає до уваги тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваній у разі визнання її винуватою у вчиненні злочинів.

Звертаючись до суду слідчий просить застосувати до підозрюваної запобіжний захід у виді тримання під вартою, посилаючись на те, що остання може переховуватись від органів досудового розслідування, впливати на свідків, продовжити злочинну діяльність, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Зазначені ризики знайшли своє підтвердження в ході розгляду клопотання.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

З огляду на викладені обставини в їх сукупності, вважаю, що є всі обґрунтовані підстави для застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваної і застосування, на думку слідчого судді, більш м`якого запобіжного заходу, у вигляді особистого зобов`язання, особистої поруки або ж домашнього арешту є недоцільним, оскільки вони не зможуть забезпечити належної процесуальної поведінки підозрюваної та запобігти існуючим ризикам на даній стадії досудового розслідування, враховуючи дані, що характеризують особу підозрюваної.

Враховуючи положення ч.3 ст.183 КПК України та, задовольняючи клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, вважаю за можливе визначити розмір застави з урахуванням обставин кримінального правопорушення, оскільки злочин вчинено без застосування фізичного насильства, даних про особу підозрюваної, ризиків, передбачених ст.177 КПК України та майнового стану підозрюваної.

Відповідно до ст. 12 КК України, кримінальне правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 відноситься до категорії тяжких злочинів.

Згідно ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до вимог ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні нетяжкого злочину, має встановлюватися в межах від 20 до 80 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При вирішенні питання про визначення підозрюваній розміру застави суд повинен належним чином обґрунтувати в ухвалі виключність обставин прийняття такого рішення.

Виходячи з прецедентної практики Європейського суду з прав людини, уповноважені органи влади повинні приділити визначенню суми застави стільки ж уваги, скільки і вирішенню питання про необхідність тримання обвинуваченого під вартою. Визначаючи суму застави, суди повинні брати до уваги ризик того, що підозрюваний може ухилитися від покарання, обставини особистого життя та тяжкість злочину, у вчиненні якого підозрюється особа Розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

З урахуванням всіх перелічених обставин, які повинні бути враховані слідчим суддею при визначенні розміру застави, а саме: наявності ризиків у даному кримінальному провадженні, які знайшли своє підтвердження в ході судового розгляду, тяжкості злочину у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , даних, що характеризують особу підозрюваної, вважаю за необхідне визначити розмір застави в межах, встановлених до даного виду злочину, а саме в розмірі 53680 гривень.

Крім того, у разі внесення підозрюваною застави слідчий суддя вважає за необхідне покласти на неї обов`язки, передбачені п.п. 1, 2, 3, 9 ч.5 ст. 194 КПК України.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 32, 110, 131, 132, 176-178, 181, 182, 183, 193-196, 369-372 КПК України,

у х в а л и в:

клопотання слідчого Голосіївського УП ГУ НП у м.Києві ОСОБА_5 , погоджене прокурором Голосіївської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, ОСОБА_4 у кримінальному провадженні №0000470 від 18.02.2023 р., задовольнити.

Застосувати відносно підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , без визначеного місця проживання, раніше судимої, запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк до 03.06.2023 р.

Строк тримання під вартою рахувати з моменту затримання в залі суду 06.04.2023 р. о 17.00 год.

Визначити підозрюваній ОСОБА_4 заставу у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 53680 гривень.

Застава може бути внесена протягом дії ухвали про обрання запобіжного заходу на розрахунковий рахунок Голосіївського районного суду м. Києва, за наступними реквізитами: одержувач ТУДСАУ в м.Києві, банк одержувач - Державна казначейська служба України м.Київ, р/р UA1012089, МФО 820172, призначення платежу - застава.

На підставі п.п.1, 2, 3, 9 ч. 5 ст.194 КПК України покласти на підозрювану ОСОБА_4 у разі внесення застави наступні обов`язки:

- прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду в залежності від стадії кримінального провадження за першою вимогою;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- не залишати межі м.Києва без дозволу слідчого, прокурора або суду,

- носити електронний засіб контролю.

Визначити 2-місячний термін дії обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави, з дня внесення застави.

Роз`яснити підозрюваній, що у разі внесення застави у визначеному у цій ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення застави на розрахунковий рахунок Голосіївського районного суду м.Києва, має бути наданий уповноваженій службовій особі місця попереднього ув`язнення підозрюваної.

Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця попереднього ув`язнення підозрюваної негайно має здійснити розпорядження про її звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово процесуального прокурора у кримінальному провадженні та слідчого суддю Голосіївського районного суду м. Києва.

У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваної з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної в даній ухвалі, підозрювана зобов`язана виконувати покладені на неї обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку із внесенням застави підозрювана вважається такою, до якої застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо підозрювана, будучи належним чином повідомленою, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на неї при застосуванні застави обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя