У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 грудня 2023 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участі прокурора ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгороді скаргу голови ГО «НОН-СТОП» ОСОБА_4 на бездіяльність прокурора Закарпатської обласної прокуратури щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про вчинення кримінального правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

На розгляд слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду надійшла скарга голови ГО «НОН-СТОП» ОСОБА_4 на бездіяльність прокурора Закарпатської обласної прокуратури щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про вчинення кримінального правопорушення.

Скарга обґрунтована тим, що 04 грудня 2023 року голова громадської організації «НОН - СТОП» ОСОБА_4 з використанням технологій електронної пошти, з накладенням ЕЦП (КЕП) з офіційної пошти ГО «НОН - СТОП» - а саме ІНФОРМАЦІЯ_1 , на офіційну електронну пошту ІНФОРМАЦІЯ_2 , звернувся із заявою про вчинення кримінального правопорушення. У заяві зазначав, що забудовник ОСОБА_5 , який є екс-співголовою фракції блоку ОСОБА_6 перебуває у злочинній змові з головою Київської міської ради і КМДА ОСОБА_7 , його заступником ОСОБА_8 та підконтрольними їм посадовими особами КМДА, керівництвом Бородянської селищної ради, Служби відновлення та розвитку інфраструктури у Київській області, Межівської селищної ради Дніпропетровської області, Житомирського геріатричним пансіонатом Житомирської обласної ради, які зловживаючи службовим становищем, розробили злочинну схему з метою розтрати і привласненню бюджетних грошових коштів при виконанні договорів капітального ремонту, що відбувається за кошти міжнародної допомоги. Заявник зазначав, що наразі відомості, викладені ним у заяві про вчинення кримінального правопорушення, уповноваженою особою Закарпатської обласної прокуратури не внесені до ЄРДР. З огляду на це, просив зобов`язати уповноважених осіб Закарпатської обласної прокуратури внести до ЄРДР відомості за його заявою від 04 грудня 2023 року за вих. №04/12/2023-1 про вчинення кримінального правопорушення.

Позиція учасників у судовому засіданні У судове засідання заявник ОСОБА_4 не з`явився, у поданій скарзі просив її розглядати за його відсутності. Представник Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_3 у судовому засіданні просив відмовити у задоволенні даної скарги, оскільки у тексті заяви не наведено конкретних відомостей, які можуть свідчити про вчинення кримінальних правопорушень, про які зазначено у заяві. Просив врахувати, що підприємство не зареєстроване на території Закарпатської області і не здійснює свою діяльність на території Закарпатської області. Наголосив на тому, що начальник відділу прокуратури направив заяву голови ГО «НОН - СТОП ОСОБА_4 до ГУНП в Закарпатській області для розгялду в межах компетенції , щодо можливого вчинення кримінального правопорушення та з інших питань. Просив долучити супровідний лист до матеріалів справи.

Установлені слідчим суддею обставини, мотиви, з яких слідчий суддя виходив при постановленні ухвали та положення закону, якими керувався слідчий суддя Вирішуючи скаргу, слідчий суддя встановив такі обставини. 04 грудня 2023 року голова ГО «НОН - СТОП ОСОБА_4 звернувся до Закарпатської обласної прокуратури із заявою, в якій зазначив, що забудовник ОСОБА_5 , який є екс-співголовою фракції блоку ОСОБА_6 перебуває у злочинній змові з головою Київської міської ради і КМДА ОСОБА_7 , його заступником ОСОБА_8 та підконтрольними їм посадовими особами КМДА, керівництвом Бородянської селищної ради, Служби відновлення та розвитку інфраструктури у Київській області, Межівської селищної ради Дніпропетровської області, Житомирського геріатричним пансіонатом Житомирської обласної ради, які зловживаючи службовим становищем, розробили злочинну схему з метою розтрати і привласненню бюджетних грошових коштів при виконанні договорів капітального ремонту, що відбувається за кошти міжнародної допомоги. Як стверджує заявник, станом на день звернення до суду зі скаргою, викладені відомості у його заяві про вчинення кримінальних правопорушень, уповноваженою особою Закарпатської обласної прокуратури до ЄРДР не внесені. Згідно з ч. 1 ст. 24 КПК кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності, зокрема слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом. Пунктом 1 ч. 1 ст. 303 КПК передбачено, що на досудовому провадженні, серед іншого може бути оскаржена бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Слідчий дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР. Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до ЄРДР (частини 1, 2 ст. 214 КПК).

Згідно з пунктами 4, 5 ч. 5 ст. 214 КПК до ЄРДР вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність. Відповідно до ч. 1 ст. 2 Кримінального кодексу України (далі - КК) підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом. У постанові Другої судової палати Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 16 травня 2019 року у справі № 761/20985/18 висловлено правову позицію, згідно з якою «...положеннями ст. 3 КПК визначено, що кримінальне провадження це досудове розслідування і судове провадження, процесуальні дії у зв`язку із вчиненням діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність. Досудове розслідування - це стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР і закінчується, серед іншого, закриттям кримінального провадження. Якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин...». Отже, на підставі наведеного вище, слідчий суддя дійшов висновку про те, що внесенню відомостей до ЄРДР має передувати перевірка, здійснювана, зокрема, слідчим дізнавачем, прокурором на підставі поданої заяви наявності обставин, які свідчать про вчинення кримінального правопорушення, про яке йдеться у заяві, а також підстав для внесення відомостей до ЄРДР. Адже реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення. Внесення до ЄРДР короткого викладу обставин, які вказують на наявні в діянні ознаки складу злочину, з одного боку, підтверджує обґрунтованість початку досудового розслідування, а з іншого - захищає особу від необґрунтованого кримінального переслідування. Слідчий суддя вважає, що для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Ці обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами ЄРДР такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті Кримінального кодексу України). Якщо ж зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР. Окрім цього, Велика Палата Верховного Суду у постановах від 30 січня 2019 року у справі № 818/1526/18 та від 24 квітня 2019 року у справі № 818/15/18 зауважила, що у межах процедури за правилами п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР. Відповідно до частин 4, 5 ст. 214 КПК слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. До Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості, зокрема, про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела. Виходячи зі змісту ст. 214 КПК, повноваженням щодо оцінки відомостей, наведених заявником, чи виявлених з іншого джерела, як таких, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наділені слідчий, прокурор. Системний аналіз положень кримінального процесуального закону дає підстави для висновку, що реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті з них, які містять відомості про кримінальне правопорушення. Якщо у заяві чи повідомленні таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, що повинні бути обов`язково внесені до ЄРДР. До того ж законодавцем розмежовано поняття внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР відповідно до положень ч. 1 ст. 214 КПК та прийняття і реєстрації відповідних заяв, про що йдеться у ч. 4 ст. 214 КПК. Зіставлення наведених вище законодавчих вимог, зокрема до заяви про ймовірне вчинення кримінального правопорушення, слідчий суддя дійшов висновку, що обставини, повідомлені заявником не підтверджуються жодним доказом, натомість, їх можна розцінити як суб`єктивне враження чи домисли заявника, вони є занадто абстрактними та не свідчать про вчинення кримінального правопорушення, а тому відсутня необхідність у перевірці цих обставин засобами кримінального процесу. Тобто, слідчий суддя переконаний, що для внесення до ЄРДР відомостей щодо ймовірного вчинення кримінального правопорушення, заявником повинні бути наведені конкретні факти, які свідчать про вчинення кримінального правопорушення, оскільки за відсутності таких, необґрунтоване внесення відомостей до ЄРДР та початок процесуального контролю прокурорами САП під час здійснення досудового розслідування призведе до невиправданого кримінального переслідування органом досудового розслідування. З огляду на це, слідчий суддя дійшов висновку, що підстави для внесення до ЄРДР відомостей за заявою голови ГО «НОН-СТОП» ОСОБА_4 від 04 грудня 2023 року відсутні, тому у задоволенні скарги слід відмовити.

Аналогічна правова позиція висловлена слідчим суддею Вищого антикорупційного суду в ухвалі від 14 грудня 2023 року у справі № 991/10707/23.

Враховуючи вищевикладене, керуючись статями 304-307, 369-372, 379 КПК, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні скарги голови ГО «НОН-СТОП» ОСОБА_4 на бездіяльність прокурора Закарпатської обласної прокуратури щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про вчинення кримінального правопорушення - відмовити. Ухвала може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Повний текст ухвали оголошено 22.12.2023 року о 13 год. 35 хв.

Слідчий суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_1