У Х В А Л А

щодо залучення перекладача

Справа №348/2718/23

Провадження № 1-кп/348/413/23

27 грудня 2023 року Надвірнянський районний суд Івано-Франківської області у складі колегії суддів: головуючої судді ОСОБА_1 , суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_4 , у м. Надвірна Івано-Франківської області, розглянув у судовому засіданні клопотання у кримінальному провадженні №0000431, що внесене в Єдиний реєстр досудових розслідувань 28.07.2023 про обвинувачення ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки смт Водянське, м. Добропілля, Донецької області, громадянки України, зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ,

у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.15 п. 2, 9 ч.2 ст.115, ч.2 ст.146, ч.1 ст.358 КК України,

інші учасники: прокурор ОСОБА_6 , захисник ОСОБА_7 , потерпіла та законний представник неповнолітніх потерпілих ОСОБА_8 , законний представник неповнолітніх потерпілих, представник органу опіки та піклування ОСОБА_9 , представник потерпілої ОСОБА_10 - ОСОБА_11 .

Суд встановив:

у судовому засіданні захисник заявив клопотання про залучення перекладача з української на російську мову, оскільки у ході досудового розслідування йому доводилося роз`яснювати обвинуваченій юридичну термінологію, якої вона на українській мові не розуміє. Крім цього, обвинуваченій складно розуміти хід судового розгляду.

Заслухавши пояснення обвинуваченої, яка зазначила, що у школі українську мову вивчала, у ході досудового розслідування розуміла всі документи, які їй надавали для ознайомлення, хід судового розгляду розуміє, однак їй зручніше спілкуватися російською мовою; думку прокурора, який зазначив, що у ході досудового розслідування обвинувачена не заявляла клопотання про залучення перекладача, а також ознайомлювалася з документами без додаткового роз`яснення; представника потерпілої, який заперечував проти задоволення клопотання, посилаючись на дані про особу обвинуваченої, яка є громадянкою України, має освіту та в достатній мірі володіє українською мовою, все життя проживає на території України; думку інших учасників, які проти задоволення клопотання заперечили, суд доходить такого висновку.

Забезпечення обвинуваченому права на захист згідно зі ст. 129 Конституції України є основною засадою судочинства, а відповідно до ст. 7 КПК України віднесено до загальних засад кримінального провадження.

Частиною 1 статті 68 КПК України визначено, що у разі необхідності у кримінальному провадженні перекладу пояснень, показань або документів сторони кримінального провадження або слідчий суддя чи суд залучають відповідного перекладача (сурдоперекладача).

При цьому, кримінальним процесуальним законом не регламентовано самого порядку залучення перекладача, зокрема не встановлено й безумовного обов`язку суду залучати перекладача.

Враховуючи наведене, колегія суддів вважає, що питання про дотримання вимог ст.29 КПК щодо залучення перекладача слід вирішувати у кожному конкретному випадку з урахуванням того, чи не призведе це до порушення рівності перед законом і судом (принципу «рівності можливостей») та несправедливості судового розгляду в цілому у розумінні положень ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція).

Така позиція колегії суддів узгоджується з висновком Верховного Суду в постанові від 20.08.2019 (справа №672/1599/17).

У постанові Верховного Суду від 19 лютого 2019 року (справа №236/1798/16-к), суд зазначив, що при вирішенні питання про залучення перекладача визначальною є впевненість суду, що обвинувачений дійсно не володіє, або недостатньо володіє державною мовою.

Судом встановлено, що обвинувачена має громадянство України, народилася та проживає на її території, має середню спеціальну освіту, здобуту в Україні.

Під час проведення попередніх судових засідань обвинувачена без труднощів відповідала на запитання поставлені судом та учасниками процесу, хоча ці питання ставилися на українській мові, та не висловлювалася стосовно того, що не розуміє цих питань, оскільки не володіє мовою, якою здійснюється судочинство.

Вирішуючи клопотання захисника суд враховує, що право на безоплатний переклад у разі, якщо обвинувачений не розуміє мови, яка використовується в суді, є одним спеціальних елементів права на справедливий суд, яке гарантовано ст. 6 Конвенції.

Практика ЄСПЛ щодо тлумачення п.«е» ст. 6 Конвенції акцентує увагу на тому, що безоплатний переклад має надаватись такою мірою, яка забезпечуватиме справедливий суд («Кускані проти Сполученого Королівства» (Cuscani v. the United Kingdom), п. 38-40). Суддя зобов`язаний виявити належну старанність, установлюючи, що відсутність перекладача не перешкоджає повноцінній участі заявника у важливих для нього питаннях.

Вказане свідчить про необґрунтованість доводів захисника стосовно надання обвинуваченій перекладача для здійснення перекладу всіх матеріалів кримінального провадження, в тому числі і з урахуванням відсутності раціонального пояснення необхідності залучення перекладача, а також з огляду на позицію обвинуваченої, яка зазначає, що в основному вона спілкується російською мовою, а тому було б добре у ході судового розгляду отримувати послуги перекладача та водночас зазначає, що українську мову вона розуміє.

Враховуючи вказані обставини, інформацію про особу обвинуваченої та її процесуальну поведінку на стадії судового розгляду, колегія суддів доходить висновку про відсутність жодних підстав вважати, що у обвинуваченої виникають труднощі в розумінні мови судочинства.

За наведених обставин клопотання захисника про залучення перекладача задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. 68, 376 КПК України, суд,

постановив:

Відмовити у задоволенні клопотання захисника про залучення перекладача ОСОБА_5 для здійснення перекладу з української на російську мову.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуюча суддя ОСОБА_1

Судді: ОСОБА_2

ОСОБА_3