н/п 1-кс/766/3283/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.11.2023 року Херсонський міський суд Херсонської області у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши клопотання сторони кримінального провадження за №0000408 від 08.11.2023, за ознаками кримінального проступку передбаченого ч.1 ст.309 КК України, прокурора Херсонської окружної прокуратури Херсонської області ОСОБА_3 , про арешт тимчасово вилученого майна, -

В С Т А Н О В И В:

В провадження слідчого судді Херсонського міського суду Херсонської області надійшло клопотання сторони кримінального провадження за №0000408 від 08.11.2023, за ознаками кримінального проступку передбаченого ч.1 ст.309 КК України, прокурора Херсонської окружної прокуратури Херсонської області ОСОБА_3 , про арешт тимчасово вилученого майна.

Мотивуючи клопотання, прокурор зазначає, що (ЄО № 25822) 08.11.2023 до ВП №2 Херсонського РУП ГУНП в Херсонській області надійшло повідомлення про те, що під час пішого патрулювання в м. Херсон по вул. Філатова, 34, був зупинений ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 для перевірки документів, у якого було виявлено скляний стакан з речовиною невідомого походження.

У зв`язку з наведеним, з метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення та вилучення речових доказів, які мають істотне значення для кримінального провадження було проведено огляд місця події в ході якого було вилучено:

?Скляна чарка з речовиною, що упаковано до сейф пакету НПУ № RIC 2060690, який оклеєний липкою стрічкою та скріплені підписами учасників слідчої дії.

08.11.2023 постановою дізнавача зазначені предмети визнані речовими доказами у кримінальному провадженні.

На даний час у кримінальному провадженні, з метою встановлення обставин вчинення вказаного кримінального правопорушення необхідно забезпечити збереження вилученого майна з метою використання вказаного тимчасово вилученого майна для забезпечення проведення ряду слідчих (розшукових) дій, в першу чергу огляду та судових експертиз, а тому виникла необхідність у застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна.

Таким чином, прокурор зазначив, що з метою збереження речових доказів у кримінальному провадженні, враховуючи, що існує сукупність підстав та розумних підозр вважати, що вказане майно зберегло на собі сліди злочину та відповідає критеріям ст. 98 КПК України, задля проведення відповідних експертиз, необхідно накласти арешт на вилучене майно.

Незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт тимчасово вилученого майна матиме наслідком його повернення та зміни його конструктивних властивостей, що унеможливить встановлення істини у кримінальному провадженні.

Прокурор в судове засідання не з`явився, надав до суду заяву, зі змісту якої вбачається, що клопотання підтримує в повному обсязі та просить розглянути клопотання за його відсутності.

Особа у володіння якої знаходиться вищевказане майно в судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.

У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється (ч. 4 ст. 107 КПК України).

Враховуючи викладене, слідчий суддя вважає за можливе здійснювати судовий розгляд на підставі долучених до клопотання матеріалів, за відсутності сторін кримінального провадження.

Вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч.1ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Таким чином, суд приходить до висновку, що наявні передбачені нормами КПК правові підстави для задоволення клопотання про накладення арешту на майно, яке зазначено в клопотанні, і яке згідно постанови дізнавача від 08.11.2023 року визнано речовим доказом у кримінальному провадженні.

Беручи до уваги, що у матеріалах кримінального провадження вбачається наявність достатніх підстав для накладення арешту на майно, вище вказані речі необхідні для проведення слідчих дій та ряду експертиз, з метою належного документування вказаного кримінального правопорушення та належного збереження вказаних речових доказів, слідчий суддя вважає, що клопотання підлягає задоволенню.

Відповідно до ст. 117 КПК України пропущений із поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду.

Враховуючи неможливість подання клопотання до слідчого судді в передбачений ч. 3 ст. 233 КПК України строк у зв`язку з дією воєнного стану в Україні, зазначений строк на звернення до слідчого судді з клопотанням про проведення арешту тимчасово вилученого майна за правилами КПК України, передбаченими для арешту майна, пропущений із поважних причин, тому слідчий суддя вважає за необхідне його поновити.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст.ст. 167, 170-175, 309, 371, 372, 395 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора Херсонської окружної прокуратури Херсонської області ОСОБА_3 , про арешт тимчасово вилученого майна - задовольнити.

Поновити у кримінальному провадженні № за №0000408 від 08.11.2023, за ознаками кримінального проступку передбаченого ч.1 ст.309 КК України, строк на звернення до слідчого судді з клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна, як такий, що пропущений із поважних причин.

Накласти арешт на майно, вилучене під час проведення огляду місця події, що мало місце: по вул. Філатова, 34, в м. Херсон в період часу з 09:28 год. по 09:34 год. 08.11.2023, а саме:

?Скляна чарка з речовиною, що упаковано до сейф пакету НПУ № RIC 2060690, який оклеєний липкою стрічкою та скріплені підписами учасників слідчої дії.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Підозрюваний, його захисник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Херсонського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддяОСОБА_1