справа №176/3470/23
провадження №1-кс/176/69/24
УХВАЛА

Іменем України

26 січня 2024 р. Слідчий суддя Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 , з участю секретаря ОСОБА_2 , судового розпорядника ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Жовті Води в залі суду клопотання слідчого СВ ВП №5 Кам`янського РУП ГУНП в Дніпропетровської області підполковника поліції ОСОБА_4 , погоджене із прокурором Жовтоводської окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_5 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Жовті Води Дніпропетровської області, громадянина України, із середньою спеціальною освітою, військовослужбовця, одруженого, маючого на утриманні одну малолітню дитину, не маючого інвалідності, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , не маючого судимості,

в рамках кримінального провадження №0000032, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 31 липня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України,

за участю: прокурора ОСОБА_5 , підозрюваного ОСОБА_6 , захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_7 ,-

ВСТАНОВИВ:

До Жовтоводського міського суду Дніпропетровської області надійшло клопотання слідчого СВ ВП №5 Кам`янського РУП ГУНП в Дніпропетровської області підполковника поліції ОСОБА_4 , погоджене із прокурором Жовтоводської окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_5 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 в рамках кримінального провадження №0000032, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 31 липня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Дане клопотання мотивоване тим, що ОСОБА_6 , у невстановлену дату та час, переслідуючи злочинний намір спрямований на незаконне придбання, зберігання з метою збуту та збут наркотичних засобів, у невстановленому місці, у невстановлений слідством спосіб, незаконно придбав речовину рослинного походження масою 1,050 г, що відноситься до особливо небезпечного наркотичного засобу, обіг якого заборонено канабіс.

Вказану речовину масою 1,050 г, ОСОБА_6 , переніс та почав зберігати у квартирі АДРЕСА_3 , згідно з витягу Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна, право власності на кв. АДРЕСА_3 відомості відсутні, згідно довідки ДП КП «Кам`янське РБТІ» ДОР «Жовтоводське БТІ» від 25.12.2023 право власності на квартиру яка розташована за адресою: АДРЕСА_4 , не зареєстровано, в якій фактично проживає ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_1 , з метою збуту.

В подальшому, у період часу, з І 2 години 22 хвилин до 14 години 00 хвилин 14.12.2023, ОСОБА_6 , знаходився в під`їзді будинку АДРЕСА_5 . Перебуваючи у вказаний час, у зазначеному місці, ОСОБА_8 із корисливих спонукань, з метою власного збагачення, реалізуючи свій злочинний намір направлений на незаконний збут особливо небезпечних наркотичних засобів, обіг яких заборонено - канабіс, в ході проведення негласної слідчої (розшукової) дії - контроль за вчиненням злочину у формі оперативної закупки, за грошову винагороду у розмірі 200 гривень, грошовими купюрами: чотирьома купюра номіналом по 50 гривень серії та номер АГ8857030, АГ5079472, АР3892396, АТ4121208, що заздалегідь оглянуто співробітниками поліції та передано ОСОБА_9 - особі залученій до конфіденційного співробітництва, який діяв за дорученням і під контролем співробітників відділення поліції №5 Кам`янського РУП ГУНП в Дніпропетровській області, особисті дані якого заздалегідь змінено згідно Закону України «Про забезпечення безпеки осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні», незаконно збув ОСОБА_9 , 1,050 г речовини рослинного походження зеленого кольору в поліетиленовому сліп-пакеті. В подальшому, ОСОБА_9 , вищевказаний поліетиленовий сліп- пакет з вмістом речовини рослинного походження зеленого кольору, передав співробітникам поліції, якими його було вилучено та поміщено до спеціального пакету Національної поліції України PSP № 1356803.

Відповідно висновку експерта судової експертизи наркотичних засобів, психотропних речовин їх аналогів та прекурсорів № СЕ-19/104-23/47097-НЗПРАП від 21.12.2023 відповідно до якого: надана на експертизу речовина рослинного походження зеленого кольору масою 1,187 г що знаходиться в сліп пакеті, який видав 14.12.2023 в ході проведення негласної слідчої (розшукової) дії - контроль за вчиненням злочину, у формі оперативної закупки гр. ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_2 (оперативний закупник), який поміщено до спеціального пакету PSP № 1356803 - є канібісом, який віднесений до особливо небеспечних наркотичних засобів обіг яких заборонено. Маса канабісу в перерахунку на суху речовину становить 1,050 г.

Таким чином, на підставі викладених фактів, встановлена достатність доказів для повідомлення про підозру ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у незаконному придбані, зберіганні наркотичних засобів з метою збуту, а також незаконному збуті особливо небезпечних наркотичних засобів, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

18.01.2024 ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, в рамках кримінального провадження № 0000032 від. 31.07.2024.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_6 , інкримінованого йому кримінального правопорушення підтверджується зібраними у кримінальному провадженні матеріалами:

- протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 17.08.2023.;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 17.08.2023;

- протокол допиту свідка ОСОБА_9 від 17.08.2023;

- протокол допиту свідка ОСОБА_9 від 01.11.2023;

- проміжний протокол результатів проведення негласної (розшукової) дії зняття інформації з електронних комунікаційних мереж від 04.12.2023;

- протоколом про результати контрою за вчиненням злочину від 14.12.2023;

- висновком експерта №СЕ-19/104-23/47097-НЗПРАП від 21.12.2023;

- протокол результатів проведення негласної (розшукової) дії зняття інформації з електронних комунікаційних мереж від 02.01.2024.

Будучи допитаним в якості підозрюваного у вчинені вказаного кримінального правопорушення ОСОБА_6 свою вину визнав в повному обсязі.

Відпою дно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України встановлено наявність ризиків, передбачених п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які обумовлюють застосування запобіжного заходу.

Зокрема, ризик, передбачений п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України підтверджується тим, що підозрюваний ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, за яке передбачене покарання у вигляді позбавлення волі від 6 до 10 років, у зв`язку з чим, під загрозою покарання, яке йому може бути призначено у разі доведеності його вини, він зможе переховуватись від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення покарання.

Ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, тобто можливість вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється. Даний ризик обґрунтовується тим, що підозрюваний ОСОБА_6 офіційно не працевлаштований, не має постійного джерела доходу для існування, тому може вчинити інші кримінальні правопорушення з метою збагачення.

Відповідно до ст. 178 КПК України в ході досудового розслідування у кримінальному провадженні встановлено наступне:

- зібрані в ході досудового розслідування докази є вагомими та підтверджують причетність ОСОБА_6 до вчинення інкримінованого йому злочину;

- тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_6 у разі визнання його винуватим у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, у вчиненні якого він підозрюється, є достатньою для обрання йому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою;

- вік та стан підозрюваного ОСОБА_6 дозволяє йому перебувати в установах виконання покарань під час досудового розслідування, що є необхідним для забезпечення належної процесуальної поведінки підозрюваного.

Прокурор ОСОБА_5 в судовому засіданні підтримав клопотання за обставин викладених в ньому та просив застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Підозрюваний ОСОБА_6 та його захисник адвокат ОСОБА_7 , заперечували у задоволенні клопотання слідчого щодо застосування запобіжного заходу у вигляд тримання під вартою, при цьому просили застосувати до підозрюваного більш м`який запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний період доби.

Слідчий суддя, заслухавши учасників судового розгляду, дослідивши матеріали клопотання, приходить до таких висновків.

Так, згідно із п. 9 ч. 2 ст. 131 КПК України, застосування запобіжного заходу є одним із видів заходів забезпечення кримінального провадження.

Відповідно до ч. 3 ст. 132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що:

1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для вжиття заходів забезпечення кримінального провадження;

2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи, про який йдеться у клопотанні слідчого або прокурора;

3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається з клопотанням.

Частиною 1 статті 177 КПК України передбачено, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;

2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;

3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;

4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;

5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно вимог ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Статтею 194 КПК України передбачено, що під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Оскільки поняття «обґрунтована підозра» не визначене в національному законодавстві, виходячи з положень ч. 5 ст. 9 КПК, необхідно взяти до уваги позицію Європейського суду з прав людини.

Так, за загальною практикою Європейського суду з прав людини, що склалась з рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» (Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom) від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series А, № 182, термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

Анологічна позиція Європейського суду з прав людини викладена у рішенні по справі «Нечипорук і Йонкало проти України» від 21.04.2011 року. Одночасно, у даному рішенні наголошується на тому, що підозра буде вважатися обґрунтованою лише у випадку, коли вона ґрунтується на відомостях, що об`єктивно пов`язують підозрюваного із вчиненим кримінальним правопорушенням. Це означає, що у слідчого мають бути докази, які вказують на причетність особи до вчинення кримінального правопорушення (показання свідків, потерпілих, речові докази, протоколи слідчих дій тощо).

Із всього вище викладеного слідує, що слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише чи є причетність особи до вчинення злочину вірогідною.

В судовому засіданні встановлено, що 18 січня 2024 року ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, про яке іде мова в клопотанні підтверджується доданими до клопотання письмовими доказами:

- протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 17.08.2023.;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 17.08.2023;

- протокол допиту свідка ОСОБА_9 від 17.08.2023;

- протокол допиту свідка ОСОБА_9 від 01.11.2023;

- проміжний протокол результатів проведення негласної (розшукової) дії зняття інформації з електронних комунікаційних мереж від 04.12.2023;

- протоколом про результати контрою за вчиненням злочину від 14.12.2023;

- висновком експерта №СЕ-19/104-23/47097-НЗПРАП від 21.12.2023;

- протокол результатів проведення негласної (розшукової) дії зняття інформації з електронних комунікаційних мереж від 02.01.2024.

Таким чином, не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій, виходячи лише з фактичних даних, що містяться в матеріалах клопотання, слідчий суддя погоджується з наявністю обґрунтованої підозри щодо можливої причетності ОСОБА_6 до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України.

Другою складовою підставою застосування запобіжних заходів, зокрема, тримання під вартою, є наявність ризиків, що дозволяють обґрунтовано вважати, що особа може перешкоджати здійсненню кримінального провадження або вчинити інше кримінальне правопорушення та ін.

Виходячи із аналізу правових позицій ЄСПЛ, при розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою слідчий суддя, суд у кожному випадку повинен принципово та критично ставитися до доводів прокурора, якими він обґрунтовує необхідність застосування саме цього запобіжного заходу, об`єктивно оцінюючи їх переконливість. При цьому для застосування тримання під вартою як запобіжного заходу прокурор повинен довести, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК.

Врахувавши дійсні обставини справи те, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за вчинення якого йому загрожує покарання від 6 до 10 років позбавлення волі, слідчий суддя погоджується з наявністю ризиків його переховуватися від органів досудового розслідування або суду та вчинення ним нових кримінальних правопорушень, передбачених п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КК України.

У той же час, встановлені ризики є не надто високим, а тому відносно підозрюваного можливо застосувати більш м`який запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою.

Приходячи до такого висновку, слідчим суддею враховується також те, що підозрюваний є не судимим, одружений та має на утриманні малолітню дитини, тобто має міцні соціальні зв`язки.

Відповідно до ч. 1 ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Вирішуючи питання про наявність підстав для застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, слідчий суддя враховує вимоги п. 3, 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

За глибоким переконанням слідчого судді застосування до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в нічний період доби є достатнім для уникнення ризиків, передбачених п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, та для забезпечення виконання покладених на нтого процесуальних обов`язків.

Застосування зазначеного запобіжного заходу з урахуванням його тривалості не виходить за межі розумного строку і кореспондується з характером суспільного інтересу, тобто визначеними КПК України конкретними підставами і метою запобіжного заходу.

Будь-яких обставин, які б свідчили про те, що запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту не виправдовує такий ступінь втручання у права і свободи підозрюваного наразі не встановлено.

Зважаючи на викладене, з метою не допущення ризиків, передбачений п.п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, вважаю необхідним застосувати до ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в нічний період доби з покладенням на нього обов`язків, передбачених статтею 194 КПК України.

Керуючись ст.ст. 131, 132, 176-178, 181, 183, 193, 196, 369-372 КПК України, слідчий суддя,-

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання слідчого СВ ВП №5 Кам`янського РУП ГУНП в Дніпропетровської області підполковника поліції ОСОБА_4 , погоджене із прокурором Жовтоводської окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_5 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_6 в рамках кримінального провадження №0000032, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 31 липня 2023 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 307 КК України, відмовити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця міста Жовті Води Дніпропетровської області, громадянина України, запобіжний захід у вигляді домашнього арешту до 25 березня 2024 року включно, заборонивши йому на вказаний період залишати своє місце проживання, за адресою: АДРЕСА_2 , в період часу з 22 години 00 хвилин до 06 години 00 хвилин наступного дня.

На період застосування домашнього арешту покласти на ОСОБА_6 обов`язки:

- прибувати за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду залежно від стадії кримінального провадження;

- вперіод часу з 22 години 00 хвилин до 06 години 00 хвилин наступного дня не відлучатися з помешкання, де він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження, за винятком необхідності забезпечення особистої безпеки у період дії воєнного стану, шляхом перебування у захисних спорудах (бомбосховищах) на випадок оголошення повітряної тривоги;

- утримуватися від спілкування зі свідками;

- не відвідувати будь-які розважальні заклади.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за його поведінкою, мають право з`являтися в житло, під арештом в якому він перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Копію ухвали направити до ВП №5 Кам`янського РУП ГУНП в Дніпропетровській області для належного виконання.

Орган Національної поліції повинен негайно поставити на облік особу, відносно якої застосовано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення

Оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя Жовтоводського міського суду

Дніпропетровської області ОСОБА_12