Єдиний унікальний номер 142/17/22
Номер провадження 1-кп/142/56/23
У Х В А Л А

іменем України

09 жовтня 2023 року смт. Піщанка

Піщанський районний суд Вінницької області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судових засідань ОСОБА_2 ,

за участі

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисників ОСОБА_4 ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні клопотання захисника обвинуваченого, адвоката ОСОБА_6 про заміну запобіжного заходу ОСОБА_4 в кримінальному провадженні про кримінальне правопорушення, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000017 від 17 червня 2021 року, за обвинуваченням

ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України,уродженця с. Болган Піщанського району Вінницької області, жителя АДРЕСА_1 ;

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , громадянина України, уродженця с. Киселиці Путильського району Чернівецької області, жителя АДРЕСА_2 ,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 368 КК України,-

ВСТАНОВИВ :

В провадженні Піщанського районного суду Вінницької області перебуває кримінальне провадження № 0000017 від 17 червня 2021 року, за обвинуваченням ОСОБА_7 та ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 368 КК України.

В підготовчому судовому засіданні захисником ОСОБА_6 було заявлено клопотання про заміну запобіжного заходу, в якому він просить суд змінити запобіжний захід ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , із застави на домашній арешт у певний час доби, з 00.00 год. до 05.00 год. Визначити місце відбуття запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту за місцем проживання ОСОБА_4 : АДРЕСА_3 . Ухвалити рішення, яким вирішити повернути сплачену ОСОБА_8 на підставі ухвали слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 30 грудня 2021 року по справі № 127/35644/21, заставу в розмірі 99 240,00 грн. (АТ КБ «ПриватБанк», МФО 305299, ІВAN8304045, РНОКПП ). Ухвалу про заміну запобіжного заходу направити до уповноваженої особи ІНФОРМАЦІЯ_3 України (ЄДРПОУ НОМЕР_3, АДРЕСА_4 ) для негайного виконання.

В обґрунтування клопотання про заміну запобіжного заходу захисник ОСОБА_6 , зазначив, що з 13 січня 2022 року, на стадії підготовчого провадження, у провадженні Піщанського районного суду Вінницької області перебуває справа №142/17/22 по розгляду обвинувального акту у кримінальному провадженні №0000017 від 17 червня 2021 року. Згідно п. 7 розділу III Реєстру матеріалів досудового розслідування у кримінальному провадженій №0000017, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 17 червня 2021 року, ОСОБА_4 ухвалою слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 30 грудня 2021 року по справі № 127/35644/21 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Одночасно, тією же ухвалою суду, визначено ОСОБА_4 заставу в розмірі сорока прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 99 240,00 грн. Також, ухвалою слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 30 грудня 2021 року по справі №127/35644/21 визначено, що, у разі внесення застави, покладено на підозрюваного ОСОБА_4 наступні обов`язки: прибувати на виклики слідчого, прокурора та суду за першою вимогою; не відлучатись з населеного пункту, де він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та роботи; утримуватись від спілкування із свідками та іншим підозрюваним у даному кримінальному провадженні; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право па виїзд з України і в`їзд в Україну. В той же день, о 12.30 год., на виконання вказаної ухвали слідчого судді, ОСОБА_4 фактично був затриманий в приміщенні Вінницького міського суду Вінницької області. 30 грудня 2021 року о 15.08 год. було сплачено вище визначену суму застави, що становить 99 240,00 грн. З направленням обвинувального акту у кримінальному провадженні №0000017 від 17.06.2021 року до суду застава не була звернута в дохід держави, а також, не повернута заставодавцю. Тому, фактично до теперішнього часу у ОСОБА_4 діє запобіжний захід у вигляді застави. В посилання на ст. 131 КПК України зазначає, що за теперішніх обставин такий запобіжний захід як застава не забезпечує досягнення дієвості цього провадження, оскільки, у відсутність вини ОСОБА_4 , порушується розумність строку розгляду даної справи, що передбачено ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод. Тому вважає за необхідним заявити клопотання про зміну ОСОБА_4 запобіжного заходу з застави на домашній арешт в певний час доби, з 00.00 год. до 05.00 год.

Також зазначає, що ОСОБА_4 , якому стороною обвинувачення ставиться у вину вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, проходить службу за контрактом та перебуває на посаді начальника прикордонної застави (окремої) прикордонної комендатури швидкого реагування ІНФОРМАЦІЯ_3 України в званні капітана. Отже, з огляду на зайняту посаду, ОСОБА_4 є військовослужбовцем (в розумінні Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей»). Згідно з Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в України» введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року. В подальшому, в зв`язку з продовженням військові агресії воєнний стан в України продовжено неодноразово і діє до теперішнього часу. У зв`язку з такими подіями, наразі існує посилений варіант несення служби, у тому числі і ОСОБА_4 , що вказує на відсутність об`єктивної можливості вільно залишати місця служби. В іншому випадку, такі дії можуть розцінюватися керівництвом військового формування як самовільне залишення місця служби, наслідком чого може бути притягнення до кримінальної відповідальності особи, яка залишила місце служби. Таким чином, з огляду на той факт, що ОСОБА_4 є військовослужбовцем, проходить службу в прикордонній заставі (окремої) прикордонної комендатури швидкого реагування ІНФОРМАЦІЯ_4, заміна йому запобіжного заходу з застави на домашній арешт в певний час доби - з 00.00 год. до 05.00 год. негативно не вплине на умови проходження служби та захисту нашої держави. Враховуючи той факт, що завданнями кримінального провадження є захист особи, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження; забезпечення швидкого, повного та неупереджепого розслідування і судового розгляду, а також, що кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави; приймаючи до уваги, що вище наведені обставини, вимоги ст. 6 Конвенції, просить клопотання задовольнити та суд змінити запобіжний захід ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , із застави на домашній арешт у певний час доби.

Захисник ОСОБА_5 підтримав заяву захисника ОСОБА_6 про заміну запобіжного заходу ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 із застави на домашній арешт у певний час доби, при цьому просив повернути сплачену ОСОБА_8 , на підставі ухвали слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 30 грудня 2021 року по справі № 127/35644/21, заставу в розмірі 99 240,00 грн.

Обвинувачений ОСОБА_4 підтримав позицію захисників, просив про заміну запобіжного заходу та повернення сплаченої суми застави в розмірі 99 240,00 грн.

Прокурор ОСОБА_3 в підготовчому засіданні заперечував проти заявленого клопотання про заміну запобіжного заходу, наголосив на дієвості запобіжного заходу у вигляді застави. Додатково зауважив, що відповідно до п.п.7 п.127 Положення про проходження громадянами України військової служби в Державній прикордонній службі України, затвердженого Указом Президента України від 29 грудня 2009 року № 1115/2009, якщо стосовно військовослужбовця застосовано запобіжні заходи у вигляді домашнього арешту або тримання під вартою чи за вироком суду застосовані такі покарання, як арешт або тримання в дисциплінарному батальйоні, такий військовослужбовець зараховується у розпорядження начальників, які мають право призначення на посади, для вирішення питання щодо дальшого проходження такими військовослужбовцями військової служби, що наразі недопустимо в умовах воєнного стану.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_7 адвокат ОСОБА_9 в підготовче засідання 05 жовтня 2023 року не з`явився, в телефонному режимі повідомив суду, що обвинувачений ОСОБА_7 виконує бойове завдання та не з`явився до суду по цій причині. Просив дане підготовче судове засідання проводити у його відсутність як захисника.

Дослідивши клопотання захисника обвинуваченого, адвоката ОСОБА_6 про заміну запобіжного заходу ОСОБА_4 , вислухавши думку сторін кримінального провадження, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до ст. 21 КПК України кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону. Якщо інше не передбачено КПК України, здійснення кримінального провадження не може бути перешкодою для доступу особи до будь-яких засобів правового захисту, якщо під час кримінального провадження порушуються її права, гарантовані Конституцією України та міжнародними договорами України.

Конституційний Суд України у рішенні від 23 травня 2001 року №6-рп/2001 зазначив, що право на судовий захист належить до основних, невідчужуваних прав і свобод людини і громадянина, та відповідно до ч. 2 ст. 64 Конституції не може бути обмежене навіть в умовах воєнного або надзвичайного стану, а недоторканість інституту судового контролю за досудовим слідством не може бути перепоною для оскарження актів, дій чи бездіяльності посадових осіб органів державної влади.

Пріоритет положень Конституції над законами та підзаконними актами є очевидним та не підлягає доведенню. Окрім іншого, це підтверджено у рішенні ЄСПЛ у справі «Проніна проти України» та інших справах.

Відповідно до ст. 3 Закону України «Про судоустрій і статус суддів», завданням суду є здійснення правосуддя на засадах верховенства права, забезпечення кожному права на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією та законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною радою України.

Відповідно до частини 1 статті 201 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

Статтею 7 КПК України визначені загальні засади кримінального провадження, до яких пунктом 15 цієї статті віднесена змагальність сторін та свобода в поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.

Відповідно до ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання сторонами своїх правових позицій.

Виходячи із змісту зазначених процесуальних норм, на сторону кримінального провадження - ініціатора клопотання покладається обов`язок доведення перед судом обґрунтованості своїх вимог та підстав для їх задоволення.

Згідно зі ст. 176 КПК України, запобіжними заходами є: особисте зобов`язання; особиста порука; застава; домашній арешт; тримання під вартою. Найбільш м`яким запобіжним заходом є особисте зобов`язання, а найбільш суворим - тримання під вартою.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

При вирішення клопотання захисника ОСОБА_6 про заміну запобіжного заходу ОСОБА_4 на запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, суд зазначає, що підставами застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до ч.1, 2. ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Також, суд зазначає, що застава у кримінальному провадженні вважається процесуальним примусом, який застосовується до підозрюваного та накладає відповідні зобов`язання не тільки на підозрюваного, а також на іншу особу, яка погодилась внести заставу за підозрюваного (заставодавця). Так, застава забезпечує виконання підозрюваним обов`язків, покладених на підозрюваного як процесуальним законом, так і обов`язків, покладених слідчим суддею, що передбачені пунктами 1-9 частини 5 статті 194 КПК, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків.

Судом встановлено, що ухвалою слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 30 грудня 2021 року по справі № 127/35644/21 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою та, визначено ОСОБА_4 заставу в розмірі сорока прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 99 240,00 грн. В той же день, на виконання вказаної ухвали слідчого судді, о 12 год. 30 хв., ОСОБА_4 фактично був затриманий в приміщенні Вінницького міського суду Вінницької області.

Далі, 30 грудня 2023 року, ОСОБА_8 внесено вказану суму застави, після внесення якої підозрюваного ОСОБА_4 було звільнено з під варти, тобто останній вважається особою, до якої застосовано запобіжний захід у вигляді застави та покладено окремі обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України.

В той же час, з матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_4 проходить службу в прикордонній заставі (окремої) прикордонної комендатури швидкого реагування ІНФОРМАЦІЯ_4, у зв`язку з чим не може виконувати обов`язки, покладені на ньог ухвалою слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 30 грудня 2021 року по справі № 127/35644/21.

Відповідно до ч.1-4 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Таким чином, суд, дослідивши доводи сторони захисту, пояснення прокурора, обґрунтованість підозри, наявності ризиків, які були встановлені слідчими суддями при обранні запобіжного заходу, поведінку обвинуваченого, приходить до висновку про часткове задоволення клопотання адвоката ОСОБА_6 про заміну запобіжного заходу ОСОБА_4 , у зв`язку з чим, запобіжний захід у вигляді застави, застосований до обвинуваченого ОСОБА_4 , у кримінальному провадженні 0000017 від 17 червня 2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 368 КК України, вважає за необхідне замінити на запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

В цьому аспекті суд також бере до уваги і певну тривалість кримінального провадження, що з урахуванням практики ЄСПЛ, зокрема загальних висновків, викладених у справах «Штепа проти України», «Ноймайстер проти Австрії» (Neumeister v. Austria), щодо зменшення ризику непроцесуальної поведінки підозрюваного зі спливом часу, за умови відсутності появлення нових обставин, що виправдовуватимуть застосування раніше обраного запобіжного заходу, а відтак, з урахуванням відсутності компрометуючих відомостей щодо неналежної процесуальної поведінки ОСОБА_4 , на переконання суду, в даному конкретному випадку, існують достатні підставі для застосування до останнього менш суворого запобіжного заходу, ніж застава, зокрема особистого зобов`язання.

Згідно із змістом ст.179 КПК України, особисте зобов`язання полягає у покладенні на підозрюваного, обвинуваченого зобов`язання виконувати покладені на нього слідчим суддею, судом обов`язки, передбачені статтею 194 цього Кодексу та при цьому підозрюваному, обвинуваченому письмово під розпис повідомляються покладені на нього обов`язки та роз`яснюється, що в разі їх невиконання до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід і на нього може бути накладено грошове стягнення в розмірі від 0,25 розміру мінімальної заробітної плати до 2 розмірів мінімальної заробітної плати.

Частиною 5 ст.194 КПК України передбачено обов`язки, які слідчим суддею можуть бути покладені на підозрюваного, при цьому за змістом ч.6 ст.194 КПК України встановлено, що обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті можуть бути покладені на підозрюваного, обвинуваченого на строк не більше двох місяців та при необхідності можуть бути продовжені за клопотанням прокурора в порядку, передбаченому статтею 199 цього Кодексу.

Окрім того, особисте зобов`язання є найбільш м`яким із передбачених КПК України запобіжних заходів та у вигляді, визначеному судом не порушить інтересів підозрюваного, забезпечивши його належну процесуальну поведінку.

Одночасно з цим, вирішуючи питання щодо повернення суми застави заставодавцю, суд дійшов наступних висновків.

Ухвалою слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 30 грудня 2021 року по справі № 127/35644/21 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою. Одночасно, тією же ухвалою суду, визначено ОСОБА_4 заставу в розмірі сорока прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 99 240,00 грн. Також, ухвалою слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 30 грудня 2021 року по справі №127/35644/21 визначено, що у разі внесення застави, покладено на підозрюваного ОСОБА_4 , наступні обов`язки: прибувати на виклики слідчого, прокурора та суду за першою вимогою; не відлучатись з населеного пункту, де він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та роботи; утримуватись від спілкування із свідками та іншим підозрюваним у даному кримінальному провадженні; здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право па виїзд з України і в`їзд в Україну.

В подальшому, 30 грудня 2023 року ОСОБА_8 внесено вказану суму застави, що підтверджується квитанцією АТ КБ «ПриватБанк» № 9255-5533-8347-4584 від 30 грудня 2021 року про внесення 99 240,00 грн. за реквізитами депозитних рахунків для зарахування коштів, внесених у вигляді застави.

За вимогами ч. 1 ст. 182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу.

За ч.11 ст.182 КПК України передбачено, що застава, що не була звернута в дохід держави, повертається підозрюваному, обвинуваченому, заставодавцю після припинення дії цього запобіжного заходу.

Судом враховано, дружина ОСОБА_10 не працює та здійснює догляд за їх спільною малолітньою дитиною ОСОБА_11 . Єдиним годувальником в сім`ї є саме ОСОБА_4 . Тому, повернення сплаченої суми застави призведе до поліпшення житлово-побутових умов членів сім`ї (придбання їжі, одягу, в разі необхідності ліків, сплати комунальних послуг). Також, враховує, що ОСОБА_8 має незадовільний стан здоров`я, потребує постійного лікування, а також догляду.

Статтею 41 Конституції України та статтею 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, до якої Україна приєдналась 17 липня 1997 року відповідно до Закону України «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів № 2, 4, 7 та 11 до Конвенції», закріплено принцип непорушності права приватної власності, який означає право особи на безперешкодне користування своїм майном та закріплює право власника володіти, користуватися і розпоряджатися належним йому майном, на власний розсуд учиняти щодо свого будь-які угоди, відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.

В рішенні Європейського суду з прав людини в справі «Вендітеллі проти Італії» суд відзначив порушення в тому, що уряд не вжив швидких заходів для того, щоб знову надати в повноправне користування власність після закінчення відповідних розслідувань.

Також, Європейський суд з прав людини наголошує на тому, що для того, щоб втручання в право власності вважалося допустимим, воно повинно служити не лише законній меті в інтересах суспільства, а повинна бути розумна співмірність між використовуваними інструментами і тією метою, на котру спрямований будь-який захід, що позбавляє особу власності. Заходи щодо обмеження права власності мають бути пропорційними щодо мети їх застосування.

Тобто, утримання коштів застави у відсутність законної підстави для цього (в даному випадку - зміна запобіжного заходу на більш м`який), порушує право власності заставодавця, внаслідок чого він позбавлений змоги реалізувати свої право на користування та розпорядження своїм майном на власний розсуд.

Таким чином, у зв`язку зі зміною запобіжного заходу, суд приходить до висновку про можливість повернення заставодавцю - ОСОБА_8 внесених нею в якості застави грошових коштів за обвинуваченого ОСОБА_4 в розмірі 99 240,00 грн.

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст.176-179, 184, 186-187, 193-194, 196, 395 КПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Клопотання захисника обвинуваченого, адвоката ОСОБА_6 про заміну запобіжного заходу ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 із застави на домашній арешт у певний час доби, з 00.00 год. до 05.00 год. - задовольнити частково.

Змінити запобіжний захід у вигляді застави, застосований до обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у кримінальному провадженні 0000017 від 17 червня 2021 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст. 368 КК України, на запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

У зв`язку із застосуванням запобіжного заходу у виді особистого зобов`язання покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , наступні обов`язки:

- прибувати за викликом до Піщанського районного суду Вінницької області;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання або перебування;

- заборонити спілкування зі свідками у вказаному кримінальному провадженні.

Заставу у розмірі 99 240 (дев`яносто дев`ять тисяч двісті сорок) гривень 00 копійок, що внесена за підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , на рахунок UA0000401 Державної казначейської служби України м. Києві, , згідно квитанції АТ КБ «ПриватБанк» № НОМЕР_4 від 30 грудня 2021 року, на підставі ухвали слідчого судді Вінницького міського суду Вінницької області від 30 грудня 2021 року - повернути заставодавцю - ОСОБА_8 , (АТ КБ «ПриватБанк», МФО 305299, ІВAN8304045, РНОКПП НОМЕР_2 ).

Ухвалу про заміну запобіжного заходу направити до ІНФОРМАЦІЯ_3 України (ЄДРПОУ НОМЕР_3, АДРЕСА_4).

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Згідно ч. 5 ст. 532 КПК України ухвали суду, які не можуть бути оскаржені, набирають законної сили з моменту їх оголошення.

Суддя :