Справа № 358/1546/23 Провадження № 1-кп/358/286/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 листопада 2023 року м. Богуслав

Богуславський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Богуславі матеріали кримінального провадження (справа № 358/1546/23, провадження № 1-кп/358/286/23) щодо:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Богуслав Богуславського району Київської області, громадянина України, із професійно-технічною освітою, неодруженого, офіційно непрацюючого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_2 , згідно ст. 89 КК України не маючого судимості,

по обвинуваченню у вчиненні злочинів, передбачених частиною другою статті 307, частиною першою статті 308, частиною другою статті 308 КК України,

В С Т А Н О В И В:

27 вересня 2023 року до Богуславського районного суду Київської області надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні щодо ОСОБА_4 за частиною другою статті 307, частиною першою статті 308, частиною другою статті 308, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000929 від 07.04.2023.

Ухвалою Богуславського районного суду Київської області від 04 жовтня 2023 року судовий розгляд кримінального провадження по обвинуваченню ОСОБА_4 призначено на 12 жовтня 2023 року з 10 годин 00 хвилин, який в подальшому було відкладено на 14 листопада 2023 року та 16 листопада 2023 року.

Ухвалою Богуславського районного суду Київської області від 04 жовтня 2023 року продовжено строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченому за частиною другою статті 307, частиною першою статті 308, частиною другою статті 308 КК України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , на 60 (шістдесят) днів та ухвалено утримувати його в Державній установі «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України до 02 грудня 2023 року включно.

16 листопада 2023 року під час судового розгляду у даному кримінальному провадженні захисник обвинуваченого ОСОБА_4 адвокат ОСОБА_5 подав до суду клопотання про зміну запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на запобіжний захід у вигляді домашнього арешту, яке обґрунтовується тим, що на даний час відсутні ризики переховування ОСОБА_4 від суду, та незаконного впливу на свідків, тобто ризики, передбачені п.4 ч.1 та п.5 ч.1 ст. 177 КПК України. Крім того, зазначає, що ОСОБА_4 має на утриманні матір ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка є особою похилого віку та постійно хворіє, згідно висновку ЛКК № 382 від 24.07.2023 потребує стороннього догляду, який може здійснювати ОСОБА_4 , який є її рідним сином, інших близьких родичів його мати не має. Також просив враховуючи стан здоров`я самого обвинуваченого ОСОБА_4 , який має ряд захворювань. Тому захисник просить суд змінити обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжний захід з тримання під вартою на домашній арешт за адресою: АДРЕСА_2 .

Обвинувачений ОСОБА_4 підтримав позицію свого захисника.

Прокурор ОСОБА_3 заперечував проти задоволення клопотання захисника про зміну обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу з тримання під вартою на домашній арешт, вказав на наявність ризиків, які продовжують існувати, та відсутність підстав для зміни запобіжного заходу.

Вислухавши пояснення учасників судового розгляду, дослідивши подане клопотання з додатками, заслухавши свідків, суд приходить до наступних висновків.

Згідно положень ч. 1 та 2 ст. 331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 201 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

Згідно ч. 1 ст. 201 КПК України, до клопотання мають бути додані:

1) копії матеріалів, якими підозрюваний, обвинувачений обґрунтовує доводи клопотання;

2) перелік свідків, яких підозрюваний, обвинувачений вважає за необхідне допитати під час розгляду клопотання, із зазначенням відомостей, які вони можуть надати, та обґрунтуванням значення цих відомостей для вирішення питання;

3) підтвердження того, що прокурору надіслана копія клопотання та копії матеріалів, що обґрунтовують клопотання.

Стороною захисту дотримані вимоги щодо змісту клопотання та наявні відповідні додатки.

Суд вирішуючи клопотання сторони захисту враховує наступне.

Відповідно до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають історіє значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

У відповідності до ч. 1 ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу суд зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він обвинувачується; вік та стан здоров`я обвинуваченого; наявність у обвинуваченого постійного місця роботи; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; репутацію обвинуваченого; наявність судимостей.

Суд не вбачає зменшення ризиків, які визначені ст. 177 КПК України та наведені в попередній ухвалі суду від 04.10.2023, в тому числі щодо можливого ухилення від суду, незаконного впливу на свідків, можливості продовження вчиняти кримінальні правопорушення, оскільки ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні злочинів, передбачених частиною другою статті 307, частиною першою статті 308, частиною другою статті 308 КК України, які у відповідності до частини п`ятої статті 12 Кримінального кодексу України, відносяться до тяжких злочинів.

Зважаючи на загрозу можливого покарання є достатні підстави вважати, що ОСОБА_4 може вчинити вищезазначені дії.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України у разі, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Для продовження тримання під вартою повинні бути винятково вагомі причини, при цьому тільки тяжкість вчиненого злочину, складність справи та серйозність обвинувачень не можуть вважатися достатніми причинами для тримання особи під вартою протягом досить тривалого строку (рішення ЄСПЛ в справі «Тодоров проти України»).

Захисник адвокат ОСОБА_5 звернувся до суду з клопотанням про зміну обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у нічний час.

Відповідно до ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби. Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

Судом встановлено, що на даний час ОСОБА_4 має є на утриманні матір ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , яка на даний час тяжко хворіє. Згідно виписки з медичної карти стаціонарного хворого № 11966 ОСОБА_6 перебувала на стаціонарному лікуванні в КНП БМР «Білоцерківська міська лікарня №2» з 30.10.2023 по 06.11.2023, має діагноз: Стенозуючий атеротромботичний інфаркт головного мозку в тім`яній ділянці зліва внаслідок критичного звуження МІ сегменту лівої СМА біля 85%по діаметру від 30 жовтня 2023 року. Ускладнення основного: елементи сенсо-моторної дисфазії; правобічна пірамідна недостатність. Супутні: церебросклероз; гіпертонічна хвороба ІІІ ст.; ІХС: кардіосклероз атеросклеротичний.

Відповідно до медичного висновку №551 лікарсько-консультативної комісії КНП БМР «Богуславський центр первинної медико-санітарної допомоги» від 15.11.2023 ОСОБА_6 потребує постійного медикаментозного лікування, диспансерного спостереження сімейного лікаря; не здатна до самообслуговування, потребує постійного стороннього догляду довічно.

Згідно акту обстеження житлово-побутових умов проживання від 14.11.2023, комісією у складі депутата Богуславської міської ради та сусідів по АДРЕСА_3 , встановлено, що за адресою: АДРЕСА_2 проживає: ОСОБА_6 . Зі слів сусідів інші особи крім ОСОБА_4 , які б могли здійснювати догляд за ОСОБА_6 відсутні.

Вказані обставини також підтвердили свідки ОСОБА_7 і ОСОБА_8 , які в судовому засіданні пояснили, що у ОСОБА_6 не має близьких родичів, окрім сина ОСОБА_4 , які б могли здійснювати за нею постійний догляд. На даний час лише вони, як добрі знайомі хворої піклуються про неї.

Отже з огляду на особу обвинуваченого ОСОБА_4 , наявність на утриманні у нього матері, яка є особою похилого віку та є тяжко хворою, суд вважає, що перелічені захисником обставини дозволяють зробити висновок про те, що зміна запобіжного заходу на домашній арешт зможе запобігти ризикам, які були покладені в основу при обранні йому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Суд приймає до уваги, що тяжкість інкримінованого злочину не може бути єдиною підставою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Європейський суд з прав людини у справі «Харченко проти України» від 10 лютого 2011 року, справі «Комарова проти України» від 16 травня 2013 року визначив, що тримання під вартою до вирішення питання про винність особи не має бути «загальним правилом», і слід виходити з презумпції залишення обвинуваченого на свободі у кожному випадку, коли вирішується питання щодо тримання під вартою або звільнення, діє презумпція на користь звільнення.

Дослідивши матеріали справи, суд не вбачає таких обставини, які б свідчили про недостатність застосування більш м`якого запобіжного заходу для запобігання ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, та вважає недоцільним надалі продовжувати строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

На підставі викладеного, суд вважає за необхідне змінити обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжний захід з тримання під вартою на домашній арешт у нічний час.

Пункт 2 частини 3 ст. 202 КПК України передбачає, що у разі застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту підозрюваний, обвинувачений, який був затриманий, негайно звільняється з-під варти та зобов`язується невідкладно прибути до місця свого проживання, якщо згідно з умовами обраного запобіжного заходу йому заборонено лишати житло в певний час доби.

Враховуючи викладене, керуючись статтями ст.ст. 176-178, 193-194, 201, 202, 331 КПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Клопотання захисника ОСОБА_5 про зміну запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_4 із тримання під вартою на запобіжний захід у вигляді домашнього арешту задовольнити.

Змінити обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, та обрати щодо обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді домашнього арешту строком на 60 днів, а саме до 15 січня 2024 року, звільнивши його з-під варти негайно.

Покласти на підозрюваного ОСОБА_4 наступні обов`язки:

1) прибувати за першим викликом на визначений час до суду;

2) не залишати місце постійного проживання, а саме за адресою: АДРЕСА_2 з 21.00 години до 06.00 години наступного дня.

3) повідомляти прокурора, суд про зміну свого місця проживання;

4) утримуватися від спілкування із свідками у кримінальному провадженні.

Роз`яснити обвинуваченому ОСОБА_4 , що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України працівники органу Національної поліції з метою контролю за поведінкою підозрюваного, обвинуваченого, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.

Ознайомити обвинуваченого ОСОБА_4 під розписку з ухвалою про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Копію ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно обвинуваченого ОСОБА_4 надіслати для виконання органу Національної поліції за місцем проживання обвинуваченого - відділення поліції № 2 Обухівського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області.

Контроль за виконанням даної ухвали покласти на працівників відділення поліції № 2 Обухівського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області.

Копію ухвали вручити прокурору, обвинуваченому, захиснику обвинуваченого, ухвалу направити начальникові Державної установи «Київський слідчий ізолятор».

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Головуючий: суддя ОСОБА_1