У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 грудня 2023 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу захисника адвоката ОСОБА_3 , яка діє в інтересах ОСОБА_4 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, у кримінальному провадженні № 0000269, відомості про яке 12.09.2023 року внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань, про скасування повідомлення про підозру,

В С Т А Н О В И В:

Захисник адвокат ОСОБА_3 , яка діє в інтересах ОСОБА_4 , звернулася до слідчого судді із скаргою, про скасування повідомлення про підозру.

В обґрунтування скарги посилається на те, що керівником Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_5 25 вересня 2023 підписано повідомлення про підозру ОСОБА_4 в рамках розгляду матеріалів кримінального провадження № 0000269 від 12.09.2023року.

Відповідно до підозри, інкримінованої ОСОБА_4 досудовим розслідуванням, встановлено наступне. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , будучи кінцевим бенефіціарним власником товариства з обмеженою відповідальністю «БРАЙТ КОНСТАРКШН» (, далі Товариства), юридична адреса якого Одеська область, місто Одеса, вулиця Космонавта Комарова, будинок 10, за попередньою змовою з рідним братом ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , депутатом Хустської міської ради, розробив злочинну схему щодо незаконного заволодіння грошовими коштами належними Ужгородській територіальній громаді, до якої залучив директора ТОВ «БРАЙТ КОНСТАРКШН» ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , заступника начальника управління капітального будівництва Ужгородської міської ради - ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 та інженера технічного нагляду ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_5 . Установлено, що ОСОБА_4 , вчинив кримінальне правопорушення в сфері службової діяльності за таких обставин. Будучи кінцевим бенефіціарним власником ТОВ «БРАЙТ КОНСТАРКШН» ОСОБА_4 рішенням № 14/2022 від 14.11.2022 призначив на посаду директора товариства з обмеженою відповідальністю «БРАЙТ КОНСТАРКШН» ОСОБА_7 , який в цей же день приступив до виконання своїх безпосередніх обов`язків. У відповідності до рішення загальних зборів, директор товариства, уповноважений вчиняти від імені Товариства будь-які правочини незалежно від їх вартості. Установлено, що директор товариства наділений наступними повноваженнями: укладення договорів (контрактів), в тому числі зовнішньоекономічних, та забезпечення їх виконання у відповідності з статутом та чинним законодавством України; розпорядження майном (в тому числі рухомим та нерухомим) та грошовими коштами Товариства у відповідності з чинним законодавством України та статутом; забезпечення виконання поточних та перспективних планів, прийняття рішень з питань реалізації продукції, робіт та послуг Товариства на території України та за кордоном; організація та ведення бухгалтерського обліку та звітності Товариства; виконання інших функцій, що випливають з статуту та норм чинного законодавства України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_7 , обіймаючи з 14.11.2022 по теперішній час посаду директора ТОВ «БРАЙТ КОНСТАРКШН», будучи наділений організаційно-розпорядчими та адміністративно-господарськими функціями, тобто службовою особою згідно із ч. 3 ст. 18 КК України, діючи відповідно до вказівок ОСОБА_4 , уклав договір між Департаментом міської інфраструктури Ужгородської міської ради в особі директора департаменту ОСОБА_10 , який діє на підставі Положення про департамент міської інфраструктури, затвердженого рішенням ХХХV сесії VIII скликання Ужгородської міської ради № 1265 від 04.05.2023 (Замовник) з однієї сторони, та товариством з обмеженою відповідальністю «БРАЙТ КОНСТРАКШН», в особі ОСОБА_7 , що діє на підставі модельного Статуту, з другої сторони (Підрядник) договір підряду № 23/17/1211021 від 20.06.2023, предметом якого є «Капітальний ремонт внутрішньої системи опалення в Ужгородській спеціалізованій ЗОШ І-ІІІ ст. №2 по вул. Підгірній».

На виконання умов вказаного договору підряду, ТОВ «БРАЙТ КОНСТРАКШН» зобов`язалось перед Департаментом міської інфраструктури Ужгородської міської ради, своїми силами та засобами, на власний ризик виконати і здати замовнику об`єкт: «Капітальний ремонт внутрішньої системи опалення в Ужгородській спеціалізованій ЗОШ І-ІІІ ст. №2 по вул. Підгірній» (КН України «Настанова з визначення вартості будівництва»), (код ДК 021:20-6 Інші завершальні будівельні роботи), відповідно до затвердженої проектно-кошторисної документації і в установлений пунктом 4.1 термін, здавати роботи замовнику поетапно згідно з календарним планом виробництва робіт, шляхом оформлення приймально-здавальних актів.

Відповідно до п. 2.1. договору, замовник не пізніше 10 календарних днів після набуття чинності договору передає підряднику проектно-кошторисну документацію. Не пізніше 5 календарних днів після отримання дозвільної документації та проектно-кошторисної документації підрядник приступає до виконання робіт. Термін виконання робіт до грудня 2024 року. Замовник на виконання умов договору підряду зобов`язаний забезпечити прийняття від Підрядника виконаних робіт і проведення з ним розрахунків в порядку, передбаченому умовами договору та діючим законодавством. Відповідно до п. 3.1 загальна вартість доручених робіт за договором встановлюється згідно з договірною ціною і становить 9 239 500,00 грн, з ПДВ. Відповідно до п. 3.1.1 Фінансування по договору буде здійснюватися відповідно до бюджетних призначень, а саме: у 2023 році в сумі 3 676 000,00 грн, у 2024 році в сумі 5 563 500,00 грн. Пунктами 5.1 та 5.2 даного договору, передбачено порядок здачі та приймання виконаних робіт, а саме здача-приймання виконаних робіт проводиться (щомісячно) поетапно згідно з календарним планом виробництва робіт та оформляється приймально-здавальними актами, після завершення кожного етапу робіт підрядник передає замовнику акт про виконані роботи для підписання. У відповідності до локального кошторису на будівельні роботи №02-01-01 на опалення (будівля А) кошторисна вартість становила 3987, 636 тис. грн.

Органом досудового розслідування встановлено, що у відповідності до наказу Мінрегіонбуду від 27.07.2018 року за № 196 «Про внесення змін до Порядку розрахунку розміру кошторисної заробітної плати, який враховується при визначенні вартості будівництва об`єктів» викладена нова редакція Порядку розрахунку розміру кошторисної заробітної плати, який враховується при визначенні вартості будівництва об`єктів. Цей Порядок встановлює механізм розрахунку розміру кошторисної заробітної плати, який враховується при визначенні вартості будівництва (нового будівництва, реконструкції, капітального ремонту, технічного переоснащення) об`єктів, що споруджуються із залученням бюджетних коштів державних і комунальних підприємств, установ та організацій. Встановлено, що розмір кошторисної заробітної плати, який враховується при складанні інвесторської кошторисної документації (на стадії розроблення проектної документації), визначається замовником інвестором) у складі вихідних даних на проектування для звичайних умов будівництва за розрядом складності робіт 3,8, але не нижче ніж середньомісячна плата у будівництві за попередній звітній рік, що оприлюднюється центральним органом виконавчої влади в галузі статистики, збільшена на прогнозний індекс споживчих цін на поточний рік (у середньому до попереднього року), який є складовою основних прогнозних макропоказників економічного і соціального розвитку України, що схвалюються КМУ.

Величина, нижче якої не може бути розмір середньомісячної заробітної плати у будівництві на 2023 рік, встановлена на рівні 12558,80 грн. («Ціноутворення у - будівництві» № 3 березень 2023 рік).

У Завданні на проектування по об`єкту: «Капітальний ремонт внутрішньої системи опалення в Ужгородській спеціалізованій ЗОШ І-ІІІ ст. ЗОШ № 2 по вул. Підгірній» замовником - Департаментом міської інфраструктури Ужгородської міської ради Закарпатської області відсутній розділ завдання «Вимоги до кошторисної документації» та не визначена у складі вихідних даних на проектування розмір кошторисної заробітної плати, який враховується при визначенні вартості будівництва об`єкту, що є недотримання вимог пункту 4 «Порядку розрахунку розміру кошторисної заробітної плати, який враховується при визначенні вартості будівництва об`єктів», який затверджений Наказом Мінрегіонбуду України від 20.10.2016 року № 281. На підставі цього встановлення у Пояснювальній записці зведеного кошторисного розрахунку вартості будівництва середньомісячної заробітної плати на 1 робітника в режимі повної зайнятості (при середньомісячної норми тривалості робочого часу 169 люд.- год та розряді робіт 3,8) проектувальником на рівні 17930,52 грн. є безпідставною.

Локальними кошторисами на будівельні роботи кошторисної документації робочого проекту: «Капітальний ремонт внутрішньої системи опалення в Ужгородській спеціалізованій ЗОШ І-Ш ст. ЗОШ № 2 по вул. Підгірній» (див. том 3 «Зведений кошторисний розрахунок» робочого проекту) передбачено застосування коефіцієнта 1,2 для врахування впливу умов виконання робіт при проведенні ремонтно-будівельних робіт в приміщеннях будинків, будівель, що експлуатуються, звільнених від меблів, устаткування та інших предметів, що не заперечує вимогам Вказівок щодо застосування РЕКН на ремонтно-будівельні роботи.

Актом № 1 приймання будівельних робіт за липень 2023 року передбачено застосування коефіцієнта 1,2 для врахування впливу умов виконання робіт при проведенні ремонтно-будівельних робіт в будівлях Ужгородської спеціалізованої ЗОШ І-Ш ст. ЗОШ № 2 по вул. Підгірній. Однак, в липні 2023 року дані будівлі не експлуатувалися по своєму функціональному призначенню у зв`язку із літніми канікулами школярів. Таким чином, застосування підвищуючого коефіцієнту 1,2 для врахування впливу умов виконання робіт в Акті № 1 приймання будівельних робіт за липень 2023 року є безпідставним.

Окрім того, органом досудового розслідування встановлено, що на об`єкті Ужгородської спеціалізованої ЗОШ І-Ш ст. ЗОШ № 2, розташованій за адресою м. Ужгород, вул. Підгірна, буд № 43 відсутня частина матеріалів, які відображено в акті №1 приймання виконаних робіт за липень 2023 року, а частина матеріалів не відповідає характеристикам зазначеним у акті.

Зокрема, встановлено, що ОСОБА_4 , будучи депутатом Хустської міської ради та кінцевим бенефіціарним власником ТОВ «БРАЙТ КОНСТРАКШН», діючи умисно, за попередньою змовою з депутатом Хустської міської ради ОСОБА_6 , директором ТОВ «БРАЙТ КОНСТРАКШН» - ОСОБА_7 , заступником начальника управління капітального будівництва Ужгородської міської ради ОСОБА_8 та інженером технічного нагляду ОСОБА_9 з метою заволодіння грошовими коштами місцевого бюджету, усвідомлюючи протиправність своїх дій та будучи обізнаним із Правилами визначення вартості будівництва (ДСТУ Б.Д.1.1-1:2013), затвердженими наказом Міністерства регіонального розвитку будівництва та житлово-комунального господарства № 293 від 05.07.2013, загальними умовами укладання та виконання договорів підряду в капітальному будівництві, затвердженими постановою Кабінету Міністрів України № 668 від 01.08.2005 (зі змінами), в порушення умов виконання договору № 23/17/1211021, від 20.06.2023, предметом якого є «Капітальний ремонт внутрішньої системи опалення в Ужгородській спеціалізованій ЗОШ І-ІІІ ст. №2 по вул. Підгірній» надав вказівку ОСОБА_7 засвідчити своїм підписом та скріпити печаткою ТОВ «БРАЙТ КОНСТРАКШН» Акт № 1 на приймання виконаних будівельних робіт за липень 2023 року, форми КБ-2в, та Довідку про вартість виконаних будівельних робіт та витрати форми КБ-3, які не відповідають вимогам нормативно правових актів у галузі будівництва, а саме: у вищевказаних актах вартість виконаних будівельних робіт є завищеною на 1 178 425 грн. 20 коп.

Надалі, ОСОБА_7 достовірно знаючи те, що виданий ним, завідомо неправдивий офіційний документ, а саме - Акт № 1 на приймання виконаних будівельних робіт за липень 2023 року, форми КБ-2в, та Довідка про вартість виконаних будівельних робіт та витрати форми КБ-3, на суму 3 278 317,20 грн. по об`єкту «Капітальний ремонт внутрішньої системи опалення в Ужгородській спеціалізованій ЗОШ І-ІІІ ст. №2 по вул. Підгірній», які містили завідомо неправдиві відомості, а саме: завищення вартості виконаних будівельних робіт на 1178425 грн, діючи в порушення п. п. 31, 76, 99 Загальних умов укладання та виконання договорів підряду в капітальному будівництві, затверджених постановою Кабінету Міністрів України № 668 від 01.08.2005, знаходячись в приміщенні Ужгородської міської ради, за адресою м. Ужгород, пл. Поштова, буд. №3, передав представнику Департаменту міської інфраструктури Ужгородської міської ради Закарпатської області ОСОБА_8 , Акт № 1 на приймання виконаних будівельних робіт за липень 2023 року, форми КБ-2в, та Довідку про вартість виконаних будівельних робіт та витрати форми КБ-3, які містили неправдиві відомості, які вніс ОСОБА_7 та в яких було зазначено про вартість виконаних будівельних робіт на загальну суму 3 278 317,20 грн., з метою підтвердження факту виконаних робіт, а саме: виконання частини робіт по договору «Капітальний ремонт внутрішньої системи опалення в Ужгородській спеціалізованій ЗОШ І-ІІІ ст. № 2 по вул. Підгірній» № 23/17/1211021 від 20.06.2023, та в подальшому заволодіння коштами місцевого бюджету на суму 1 178425, 20 грн.

У подальшому, після підписання представником Департаменту міської інфраструктури Ужгородської міської ради Закарпатської області ОСОБА_8 вказаного акту та довідки, дані офіційні документи були передані до управління Державної казначейської служби України, де зареєстровані та взяті на облік.

Отже, своїми умисними діями ОСОБА_4 , депутат Хустської міської ради, організував схему заволодіння коштами місцевого бюджету, а саме: керуючи діями ОСОБА_7 , який будучи службовою особою - директором ТОВ «БРАЙТ КОНСТРАКШН», шляхом зловживання службовим становищем та внесенням до офіційних документів неправдивих відомостей, заволодів коштами місцевого бюджету на суму 1 178425, 20 грн., чим Ужгородській територіальній громаді спричинено майнову шкоду на загальну суму 1 178425, 20 грн., що у 600 і більше разів перевищує неоподаткований мінімум доходів громадян та є особливо великим розміром."

25 вересня 2023 року прокурором відділу Закарпатської обласної прокуратури - ОСОБА_10 , в м. Києві "нібито вручено" підозрюваному ОСОБА_4 повідомлення про підозру у вчиненні ним кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 27, ч. 5 ст.191 КК України.

Сторона захисту вважає, що повідомлення про підозру у вказаному провадженні підлягає скасуванню, оскільки порушено процедуру вручення повідомлення про підозру та вручення підозри відбулось неповноважною особою.

Вказує, що сам факт складання письмового тексту повідомлення про підозру без його безпосереднього вручення відповідною особою не може бути розцінений як виконання нею усього комплексу дій, що охоплюють поняття «здійснити повідомлення про підозру».

Звертає увагу, слідчого судді, що повідомлення про підозру ОСОБА_4 не було вручено особою, яка його підписала керівником Закарпатської обласної прокуратури - ОСОБА_5 .

Вважають, що ОСОБА_4 було повідомлено про підозру неуповноваженою посадовою особою іншим прокурором у кримінальному провадженні. Оскільки іншого процесуального документа, який би містив виклад підозри, висунутої ОСОБА_4 , у справі не складалося, то, вочевидь, і останньому і не було повідомлено про підозру в установленому законом порядку, а дії із вручення повідомлення про підозру, здійснені прокурором ОСОБА_10 за дорученням, є юридично нікчемними.

Порушення процесуального порядку повідомлення особі про підозру має наслідком ненабуття такою особою процесуального статусу підозрюваного.

Окрім цього, звертає увагу на те, що ОСОБА_4 не підписував повідомлення про підозру, оскільки відмовився його отримувати через те, що не обізнаний з правами та обов`язками , а особи, які з`явились до нього з так званим документом "Повідомлення про підозру", всупереч вимог ч. 2 ст. 276 КПК не роз`яснили йому його права та обов`язки, а його вимогу надати правову допомогу - грубо проігнорували.

На підставі наведеного, просить скасувати повідомлення про підозру від 25 вересня 2023 року у кримінальному провадженні № 0000269, яким ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 27, ч. 5 ст. 191 КК України.

Захисник ОСОБА_11 подала письмову заяву про розгляд скарги без її участі та без фіксування засобів фіксації, скаргу підтримує у повному обсязі та просить задовольнити таку.

Прокурор ОСОБА_12 подав письмову заяву про розгляд скарги без його участі, заперечив щодо задоволення скарги захисника, додав письмові заперечення, згідно з якими вказує, що підозра є обгрунтованою, що також підтверджується ухвалою слідчого судді, вважає дотриманими вимоги ст. 481 КПК України щодо доручення іншим прокурорам здійсними повідомлення про підозру спеціальним суб`єктам.

Розглянувши скаргу, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, дійшов наступного висновку.

У відповідності до ч.1 ст.24 КПК України кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого, дізнавача в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений ст. 303 КПК України.

Зокрема, у відповідності до п. 10 ч.1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні може бути оскаржене рішення слідчого, прокурора про повідомлення про підозру після двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом.

Зважаючи на правову природу зазначеного виду оскарження, в ході його здійснення слідчим суддею перевіряється наявність підстав для повідомлення про підозру, зміст такого повідомлення про підозру.

Як встановлено слідчим суддею, Головним управлінням Національної поліції в Закарпатській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні 0000269, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 12.09.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191, ч.2 ст. 366 КК України.

25.09.2023 ОСОБА_4 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 27, ч. 5 ст. 191 КК України, а саме в організації привласнення чужого майна, шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем вчинене за попередньою змовою групою осіб в особливо великих розмірах.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини «підозра» є частиною більш широкого поняття «обвинувачення», яке відповідно до п. 13 ч. 1 ст. 3 КПК України являє собою твердження про вчинення певною особою діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність, висунуте в порядку, встановленому цим Кодексом.

Згідно зі ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод за тлумаченням Європейського суду з прав людини вміщено концепцію терміну «кримінальне обвинувачення», яка характеризується скоріше матеріальним, аніж формальним характером (справа «Девеєр проти Бельгії», рішення від 27 лютого 1980 року, скарга № 6903/75). У справі «Еклє проти Федеративної Республіки Німеччини» (рішення від 15 липня 1982 року, скарга № 8130/78) Європейський суд з прав людини констатував, що кримінальне обвинувачення може бути визначене як «офіційне повідомлення особи компетентним органом про те, що вона підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення». Розвиваючи зазначену концепцію Європейський суд з прав людини у справі «Фоті та інші проти Італії» (рішення від 10 грудня 1982 року) навів ширше витлумачення цього визначення, включивши до нього також «інші підстави, що підтверджують це звинувачення, і які можуть спричинити серйозні наслідки, що можуть ускладнити становище підозрюваного». Такими підставами, які можуть спричинити серйозні наслідки, можуть бути видача ордеру на арешт, обшук приміщення чи особистий обшук.

З огляду на зазначене, підозра є певним етапом обвинувачення, оскільки під час підозри висувається припущення про можливе вчинення особою кримінального правопорушення, а відтак має відповідати загальним вимогам, які характеризують зміст обвинувачення. Враховуючи, що підозра є припущенням про вчинення конкретною особою кримінального правопорушення, то існування підозри нерозривно пов`язане із наявністю підозрюваного.

Як закріплено в ч. 1 ст. 42 КПК України, підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому статтями 276-279 цього Кодексу, повідомлено про підозру, особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, або особа, щодо якої складено повідомлення про підозру, однак його не вручено їй внаслідок невстановлення місцезнаходження особи, проте вжито заходів для вручення у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.

Таким чином, аналіз змісту ч. 1 ст. 42 КПК України дозволяє зробити висновок, що підозра (кримінальне переслідування у формі підозри) починається з моменту, коли особі повідомлено про підозру або ця особа затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 111 КПК України повідомлення у кримінальному провадженні є процесуальною дією, за допомогою якої слідчий, прокурор, слідчий суддя чи суд повідомляє певного учасника кримінального провадження про дату, час та місце проведення відповідної процесуальної дії або про прийняте процесуальне рішення чи здійснену процесуальну дію.

Згідно з ч. 3 ст. 111 КПК України повідомлення у кримінальному провадженні здійснюється у випадках, передбачених цим Кодексом, у порядку, передбаченому главою 11 цього Кодексу, за винятком положень щодо змісту повідомлення та наслідків неприбуття особи.

Так, відповідно до положень ст. 276 КПК України повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому статтею 278 цього Кодексу, у випадках: 1) затримання особи на місці вчинення кримінального правопорушення чи безпосередньо після його вчинення; 2) обрання до особи одного з передбачених цим Кодексом запобіжних заходів; 3) наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення. Особливості повідомлення про підозру окремій категорії осіб визначаються главою 37 цього Кодексу. У випадках, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий, прокурор або інша уповноважена службова особа (особа, якій законом надано право здійснювати затримання) зобов`язані невідкладно повідомити підозрюваному про його права, передбачені статтею 42 цього Кодексу. Після повідомлення про права слідчий, прокурор або інша уповноважена службова особа на прохання підозрюваного зобов`язані детально роз`яснити кожне із зазначених прав.

Згідно із ст. 277 КПК України письмове повідомлення про підозру складається прокурором або слідчим за погодженням з прокурором.

Повідомлення має містити такі відомості: 1) прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення; 2) анкетні відомості особи (прізвище, ім`я, по батькові, дату та місце народження, місце проживання, громадянство), яка повідомляється про підозру; 3) найменування (номер) кримінального провадження, у межах якого здійснюється повідомлення; 4) зміст підозри; 5) правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 6) стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру; 7) права підозрюваного; 8) підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення.

Письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень. Письмове повідомлення про підозру затриманій особі вручається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту її затримання. У разі якщо особі не вручено повідомлення про підозру після двадцяти чотирьох годин з моменту затримання, така особа підлягає негайному звільненню. Дата та час повідомлення про підозру, правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність невідкладно вносяться слідчим, прокурором до Єдиного реєстру досудових розслідувань (ст.278 КПК України). У випадку виникнення підстав для повідомлення про нову підозру або зміну раніше повідомленої підозри слідчий, прокурор зобов`язаний виконати дії, передбачені статтею 278 цього Кодексу. Якщо повідомлення про підозру здійснив прокурор, повідомити про нову підозру або змінити раніше повідомлену підозру має право виключно прокурор (ст.279 КПК України).

В тому разі, якщо підставою скасування повідомлення про підозру є порушення вказаних процесуальних норм, можна зробити висновок про недійсність повідомлення про підозру з моменту його (повідомлення) здійснення.

Перевірка повідомлення про підозру з точки зору обґрунтованості підозри з врахуванням положень ст. 17 КПК України не входить до предмету судового розгляду, який здійснюється слідчим суддею відповідно до положень ст. 303 ч. 1 п. 10 КПК України на стадії досудового розслідування, а може бути лише предметом безпосереднього судового розгляду кримінального провадження судом, оскільки на стадії досудового розслідування слідчий суддя не уповноважений вдаватись до оцінки отриманих слідством доказів та порядку їх отримання, давати оцінку зібраним доказам з точки зору їх допустимості, а без такої оцінки висновок щодо обґрунтованості повідомленої особі підозри неможливий.

Згідно з положеннями ст. 89 КПК України, визнання доказів недопустимими належить виключно до компетенції суду під час судового розгляду.

На стадії досудового розслідування слідчий суддя може, враховуючи правову позицію ЄСПЛ щодо визначення поняття "обґрунтована підозра" як існування фактів або інформації, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (п. 175 Рішення в справі "Нечипорук і Йонкало проти України"), оцінити лише достатність зібраних доказів для підозри певної особи у вчиненні кримінального правопорушення, не вдаючись до їх оцінки як допустимих.

При цьому, повнота та всебічність проведеного розслідування не є тими обставинами, які мають оцінюватись слідчим суддею при з`ясуванні достатності доказів, що стали підставою повідомлення особі про підозру.

Згідно з положеннями ст. 279 КПК України, слідчий, прокурор у випадку виникнення підстав вправі повідомити особу про нову підозру або ж змінити раніше повідомлену підозру.

Таким чином, викладення змісту підозри, правової кваліфікації кримінального правопорушення та стислого викладу обставин кримінального правопорушення є дискреційними повноваженнями органу досудового розслідування, а тому викладаються у повідомленні про підозру у такому виді, як він вважає за необхідне. Як наслідок, ані сторона захисту чи потерпілі, ані суд не можуть вимагати від сторони обвинувачення викладення змісту підозри так, як на їх думку це має бути.

Резюмуючи, слідчий суддя звертає увагу на те, що повідомлення про підозру містить відомості про особу, яка його склала, та особу, яка здійснила повідомлення про підозру, а також про особу, яка повідомляється про підозру. Крім того, повідомлення про підозру містить підписи особи, яка його склала, та особи, яка здійснила повідомлення про підозру. Також у повідомленні про підозру відображено ідентифікуючі ознаки кримінального провадження, зміст підозри та виклад фактичних обставин і правову кваліфікацію кримінального правопорушення, права та обов`язки підозрюваного.

Повідомлення про підозру викладено чіткою та зрозумілою мовою, а фактичні обставини мають достатній ступінь деталізації для розуміння змісту підозри та її кваліфікації.

Викладене свідчить про дотримання органом досудового розслідування вимог ст. 277 КПК України щодо форми цього процесуального документа.

З приводу порушення порядку вручення повідомлення про підозру, то в цій частині аргументи сторони захисту обмежуються тим, що: по-перше, прокурор ОСОБА_10 згідно з вимогами ст. 481 КПК України не наділений повноваженнями вручати підозру депутату місцевої ради; по-друге, вручення повідомлення про підозру мало здійснюватися шляхом прийняття керівником Закарпатської обласної прокуратури рішення у формі постанови про доручення ОСОБА_13 вручити повідомлення про підозру.

Слідчий суддя з такими аргументами не погоджується, зважаючи на таке.

Згідно з ч. 1 ст. 276 КПК України особливості повідомлення про підозру окремій категорії осіб визначаються главою 37 цього Кодексу.

Пунктом 1 ч. 1 ст. 481 КПК України передбачено, що письмове повідомлення про підозру депутату місцевої ради здійснюється - Генеральним прокурором, його заступником, керівником обласної прокуратури в межах його повноважень.

Відповідно до правової позиції Великої Палати Верховного Суду, викладеної у постанові від 11.12.2019 року у справі №536/2475/14-к, вручення повідомлення про підозру особам, щодо яких встановлено особливий порядок кримінального провадження, іншою уповноваженою особою за умови, що рішення було прийняте та підписане визначеним на це ст. 481 КПК України суб`єктом, не порушує гарантії цих осіб.

Уповноваження іншої особи на вручення повідомлення про підозру депутату місцевої ради, рішення про здійснення якого прийнято належним суб`єктом, на завершальному етапі здійснення такого повідомлення, не призведе до порушення гарантій, визначених ст. 481 КПК України.

У зв`язку з цим висновки про відсутність у прокурора ОСОБА_14 повноважень на вручення повідомлення про підозру є помилковим згідно з текстом наданого слідчому судді повідомлення про підозру.

Статтею 110 КПК України встановлено, що процесуальними рішеннями є всі рішення органів досудового розслідування, прокурора, слідчого судді, суду.

Рішення слідчого, дізнавача, прокурора приймається у формі постанови. Постанова виноситься у випадках, передбачених цим Кодексом, а також коли слідчий, дізнавач, прокурор визнає це за необхідне.

Постанова слідчого, дізнавача, прокурора складається з: 1) вступної частини, яка повинна містити відомості про: місце і час прийняття постанови; прізвище, ім`я, по батькові, посаду особи, яка прийняла постанову; 2) мотивувальної частини, яка повинна містити відомості про: зміст обставин, які є підставами для прийняття постанови; мотиви прийняття постанови, їх обґрунтування та посилання на положення цього Кодексу; 3) резолютивної частини, яка повинна містити відомості про: зміст прийнятого процесуального рішення; місце та час (строки) його виконання; особу, якій належить виконати постанову; можливість та порядок оскарження постанови.

Водночас за обставин цієї скарги слідчий суддя виходить з того, що відповідно до приписів ст. 110 КПК України зміст і значення процесуального документа у формі постанови визначає не виключно його назва, а зміст, структура і обсяг викладеної у процесуальному рішенні інформації.

У свою чергу, текст письмового повідомлення про підозру містить доручення керівника Закарпатської обласної прокуратури щодо вручення ОСОБА_15 підозри. При цьому зміст вказаного фрагменту містить відомості про, по-перше, ім`я та посаду особи, яка прийняла рішення доручити прокурору ОСОБА_10 вручення підозри депутату, по-друге, мотиви прийняття відповідного рішення, фактичну та правову підставу його ухвалення, по-третє, кримінальне провадження, у якому доручено здійснити вручення підозри депутату та особу, на яку покладається обов`язок виконання доручення.

За таких обставин слідчий суддя доходить до висновку про те, що під час складення, підписання та вручення повідомлення про підозру у відповідному кримінальному провадженні були дотримані вимоги глави 22 та ст. 481 КПК України в частині виконання відповідних процесуальних формальностей.

Слідчий суддя наголошує, що за визначенням Європейського суду з прав людини наявність «обґрунтованої підозри» означає, що вже існують факти або інформація, які спроможні переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа, ймовірно, вчинила правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кембелл і Хартлі проти Сполученого Королівства» (Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom) від 30 серпня 1990 року, серія А, № 182, с. 16, п. 32). Однак факти, які породжують підозру, не обов`язково мають такий саме рівень з`ясовності, який потребується на пізнішому етапі кримінального розслідування (рішення у справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» (Murray v. the United Kingdom) від 28 жовтня 1994 року, серія A, № 300-A, с. 27, п. 55).

Оцінюючи в сукупності наведені обставини провадження, слідчий суддя вбачає наявність обґрунтованості підозри ОСОБА_4 у контексті її розуміння Європейським судом з прав людини.

Європейський суд з прав людини вказав, що п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суді та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання виконання судом обов`язку щодо надання обґрунтування, яке випливає зі ст. 6 Конвенції, може бути визначено тільки з огляду на конкретні обставини справи.

З урахуванням викладеного, слідчий суддя приходить до висновку про відмову в задоволенні скарги захисника адвоката ОСОБА_3 , яка діє в інтересах ОСОБА_4 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, у кримінальному провадженні № 0000269, відомості про яке 12.09.2023 року внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань, про скасування повідомлення про підозру.

Керуючись ст. ст. 26, 303, 306, 307, 309, 372, 376, 395 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Відмовити у задоволенні скарги захисника адвоката ОСОБА_3 , яка діє в інтересах ОСОБА_4 , підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, у кримінальному провадженні № 0000269, відомості про яке 12.09.2023 року внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань, про скасування повідомлення про підозру.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду

Закарпатської області ОСОБА_1