ВИРОК

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.01.2024 м. Бар Вінницької області

Барський районний суд Вінницької області у складі:

головуючої судді ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю учасників кримінального провадження:

прокурорів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 , обвинуваченого ОСОБА_6 ,

представника потерпілої юридичної особи Державної екологічної інспекції у Вінницькій області ОСОБА_7 в режимі відеоконференції

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Бар Вінницької області кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000052 від 06.05.2023, за обвинуваченням:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , народився в с. Козарівка, Барського району Вінницької області, місце проживання: АДРЕСА_1 , не працевлаштований, освіта середня спеціальна, розлучений, згідно з приписами статті 89 Кримінального кодексу України є таким, що не має судимостей,

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , народився в с. Козарівка, Барського району Вінницької області, місце проживання: АДРЕСА_2 , не працевлаштований, освіта середня спеціальна, неодружений, судимості відсутні,

у вчиненні кримінального проступку, передбаченого частиною 1 статті 249 Кримінального кодексу України,

У С Т А Н О В И В:

ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , за попередньою змовою між собою, 05 травня 2023 року приблизно о 20:00 годині, маючи на меті умисел на зайняття рибним промислом, без передбаченого законом дозволу, в порушення вимог статті 52-1 Закону України «Про тваринний світ» та пункту 3.15 «Правил любительського і спортивного рибальства», в яких зазначено, що забороняється лов водних живих ресурсів з використанням промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих та інших матеріалів усіх видів і найменувань, а також в порушення вимог наказу № 58-0 від 23.03.2023, виданого Управлінням державного агентства меліорації та рибного господарства у Вінницькій області «Про встановлення весняно-літньої нерестової заборони на лов риби, інших водних біоресурсів в рибогосподарських водних об`єктах Вінницької області у 2023 році», яким заборонено вилов водних біоресурсів на період нересту риби і відтворення інших водних біоресурсів у всіх річках та їх кореневих водах (руслах річок з усіма діючими рукавами, затоками та затонами) в період з 01.04.2023 по 20.05.2023, тобто не маючи належного, законного дозволу на зайняття рибним добувним промислом, виданого компетентним органом, під час нересту риб, розуміючи протиправний характер своїх дій, заздалегідь підготувавшись, на двох гумових човнах, використовуючи заборонені знаряддя лову, а саме: чотири рибальські сітки, перебуваючи на руслі річки Рів в селі Козарівка, Жмеринського району Вінницької області, здійснили незаконний вилов риби та здобули водні біоресурси в кількості 87 особин, а саме: карася сріблястого 38 екземплярів вартістю 1581 гривня за один екземпляр, та ляща 49 екземплярів вартістю 1649 гривень за один екземпляр, тим самим здійснили вилучення водних живих ресурсів із природного середовища.

Відповідно до висновку судової економічної експертизи №СЕ-19/102-23/8978-ЕК від 23.05.2023 та Постанови Кабінету Міністрів України від 21.11.2011 року за № 1209 «Про затвердження такси для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів», ОСОБА_8 та ОСОБА_9 своїми незаконними діями спричинили істотну шкоду рибному господарству України на загальну суму 140879 гривень.

Таким чином, ОСОБА_5 та ОСОБА_6 у співучасті, будучи співвиконавцями, вчинили незаконне зайняття рибним добувним промислом, що заподіяло істотну шкоду, тобто кримінальний проступок, передбачений частиною 1 статті 249 Кримінального кодексу України.

У судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_5 свою вину у вчиненні кримінального правопорушення визнав повністю, визнавши усі обставини, які викладені в обвинувальному акті, щиро розкаявся. Проти цивільного позову заперечив, оскільки вся виловлена риба була жива та випущена до водойми.

Обвинувачений ОСОБА_5 надав показання такого змісту. Він з другом ОСОБА_6 вирішили зловити риби для власних потреб. Ввечері 04.05.2023 близько 23:00 вони пішли до річки Рів біля села Козарівка, і за допомогою двох гумових човнів поставили чотири сітки на воду, після чого пішли додому. Наступного ранку 05.05.2023 в 5 годин ранку пішли забирати сітки з води, і коли виходили на берег, їх зустріли представники інспекції та затримали. Вказав, що у нього в човні було дві сітки та дві у ОСОБА_6 . Після чого представники інспекції в присутності працівників поліції порахували виловлену ними рибу та випустили її у воду. Зазначив, що вони з ОСОБА_6 зловили 38 екземплярів карася і 49 екземплярів ляща. Обвинуваченому було відомо про заборону вилову риби сітками, однак він не знав, що тоді був період нересту.

Обвинувачений ОСОБА_8 у судовому засіданні вину у вчиненні кримінального правопорушення визнав повністю, визнавши усі обставини, які викладені в обвинувальному акті, щиро розкаявся. Проти цивільного позову також заперечив з тих підстав, що виловлена риба була жива та випущена до водойми.

Обвинувачений ОСОБА_8 надав показання такого змісту. Вказав, що все було так, як розповів ОСОБА_5 . Додав, що подія була 04.05.2023 ввечері, тоді вони поставили сітки. 05.05.2023 близько 05:00 - 06:00 ранку вони витягували сітки. Використовували два човни. Зазначив, що коли виходили з води, їх затримали працівники екологічної інспекції. Підтвердив, що кількість виловленої риби відповідає даним, вказаним в матеріалах кримінального провадження. Зазначив, що йому відомо про заборону вилову риби сітками, однак не знав, що був період нересту.

Представник потерпілої юридичної особи Державної екологічної інспекції у Вінницькій області ОСОБА_7 у судовому засіданні підтримала висунуте обвинувачення, просила задовольнити цивільний позов повністю.

Свідок ОСОБА_10 , допитаний у судовому засіданні, надав показання такого змісту. Його було запрошено працівниками поліції під час огляду місця події біля річки Рів. Зазначив, що було затримано обвинувачених на річці Рів поблизу села Козарівка за незаконний вилов риби за допомогою сіток. Дізнавачем було проведено заміри сіток, пораховано рибу, складено відповідні процесуальні документи, які підписали всі учасники. Вказав, що у затриманих також було два човни.

Свідок ОСОБА_11 , допитаний у судовому засіданні, надав наступні показання. Він є працівником поліції і був залучений до рейдової перевірки водойм Барського району. Вказав, що ввечері вони проїжджали біля річки поблизу с. Козарівка і ними були виявлені обвинувачені, які на воді розкладали сітки на двох човнах. Було прийнято рішення зачекати до того часу, як вони будуть виймати сітки з води. Зазначив, що вранці, близько 05:00, обвинувачені зібрали сітки на воді та вийшли з ними та рибою на берег, після чого їх було затримано. В обвинувачених було виявлено близько 20 екземплярів карася і 30 екземплярів ляща. Вказав, що рибу було пораховано, зважено, після чого випущено у воду.

Свідок ОСОБА_12 , допитаний у судовому засіданні, надав показання наступного змісту. Він є головою товариства мисливців і рибалок. В травні 2023 року здійснювалось відпрацювання з працівниками поліції, і ввечері на річці біля села Козарівка були помічені обвинувачені, які на двох човнах розкладали сітки. Після чого зранку обвинувачені вийшли з води і їх було затримано та викликано оперативну групу. В обвинувачених було близько 300 метрів сіток, карасі і лящі. Вказав, що рибу було перераховано і випущено до води.

Свідок ОСОБА_13 , допитаний у судовому засіданні, надав наступні показання. Його було запрошено понятим під час огляду місця події, та роз`яснено, що під час патрулювання поліцією було виявлено обвинувачених, які здійснюють вилов риби, і вранці, коли вони виходили з води, їх було затримано. Зазначив, що події відбувались біля річки поблизу села Козарівка. Вказав, що поліцією було вилучено сітки, два човни, а виловлену рибу випущено до води.

Крім повного визнання обвинуваченим ОСОБА_5 і обвинуваченим ОСОБА_14 своєї вини у вчиненні кримінального проступку, передбаченого частиною 1 статті 249 Кримінального кодексу України, що підтверджується змістом наданих ними показань у судовому засіданні, а також показаннями свідків, які підтвердили обставини здійснення вилову риби обвинуваченими за допомогою сіток і човнів, вина обвинувачених повністю підтверджується наданими стороною обвинувачення письмовими доказами, а також документами та процесуальними рішеннями, які підтверджують допустимість зібраних під час досудового розслідування доказів.

Зокрема, даними витягу з журналу ЄО за №1224 від 06.05.2023 та витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань за номером кримінального провадження 0000052 станом на 07.05.2023 підтверджується, що відомості про вчинення кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 249 Кримінального кодексу України, були належним чином внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за матеріалами правоохоронних органів. Короткий виклад обставин: 06.05.2023 під час перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства працівником УТМР (Українського товариства мисливців і рибалок) було виявлено, що ОСОБА_6 та ОСОБА_5 , в порушення правил любительського та спортивного рибальства, на водоймищі річки Рів в районі с. Козарівка, Жмеринського району, Барської ТГ, Вінницької області, за допомогою 4-ох заборонених сіткоснастевих знарядь лову сіток, та двох гумових човнів, здійснили незаконний вилов водних живих біоресурсів, а саме виловили: карась в кількості 38 екземплярів та лящ в кількості 49 екземплярів.

Протоколом огляду місця події від 06.05.2022 з додатками (фото таблицями та DVD-R диском з відеозаписом, який було повністю відтворено у судовому засіданні), підтверджується, що в с. Козарівка Жмеринського району поблизу річки Рів знаходились ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , біля яких знаходилась риба в кількості 87 екземплярів. За участю представника Українського товариства мисливців і рибалок встановлено, що серед вказаної живої риби є 49 екземплярів виду «Лящ», загальною вагою 10,24 кг, та 38 екземплярів виду «Карась», загальною вагою 9,435 кг. Поряд із рибою знаходяться чотири сітки (зяброві), які є забороненими, кожна із них має довжину 65 м, ширину 1,80 м, вічко 45х45 мм. Біля сіток знаходяться два гумові човни: один марки «Bark» довжиною 2,40 м, шириною 1,20 м, з веслами; другий марки «Thunder» довжиною 2,20 м, шириною 1,20 м, з двома веслами. Далі під час огляду місця події було вилучено чотири сітки та два човни, а живу рибу в кількості 87 екземплярів випущено до річки Рів. Огляд місця події проведено за участю понятих ОСОБА_13 та ОСОБА_10 .

Постановою дізнавача про визнання речових доказів від 06.05.2023, визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000052 від 06.05.2023, знаряддя лову - чотири заборонені сіткоснастеві знаряддя лову (сітки), кожна з яких має довжину 65 м, ширину 1,80 м та вічко 45x45, які було вилучено до поліетиленового пакету, сірого кольору, який зав`язаний ниткою із роз`яснювальною биркою та скріплено печаткою «Для довідок ВП №1 Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області», та підписами понятих; знаряддя лову - гумовий човен, зеленого кольору, марки «BARK» довжиною 2,40 м та шириною 1,20 м, який було вилучено до поліетиленового пакету, сірого кольору, та зав`язаний ниткою із роз`яснювальною биркою, скріплено печаткою «Для довідок ВП №1 Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області», та підписами понятих; знаряддя лову - гумовий човен, зеленого кольору, марки «THUNDER» довжиною 2,20 м та шириною 1,20 м, який було вилучено до поліетиленового пакету, сірого кольору, та зав`язаний ниткою із роз`яснювальною биркою, скріплено печаткою «Для довідок ВП №1 Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області», та підписами понятих; живу рибу виду «карась» в кількості 38 екземплярів вагою 9,435 кг, та «лящ» в кількості 49 екземплярів вагою 10,24 кг, яку випущено до водоймища річки Рів.

Квитанцією №35 від 06.05.2023 підтверджується отримання на зберігання речових доказів стороною обвинувачення, а саме вказаних чотирьох заборонених сіткоснастеві знарядь лову (сіток), гумового човна зеленого кольору марки «BARK», гумового човна зеленого кольору марки «THUNDER».

Ухвалою слідчого судді Барського районного суду Вінницької області від 10.05.2023, накладено арешт на тимчасово вилучене майно під час огляду місця події 06 травня 2023 року, а саме на заборонене знаряддя лову: чотири сітки для вилову водних біоресурсів, довжиною 65 м, шириною 1,80 м, вічко 45x45, які упаковані до поліетиленового пакета сірого кольору, опечатано з доданням бирки, та передано на зберігання до кімнати зберігання речових доказів Відділення поліції № 1 Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області; гумовий човен зеленого кольору, марки «Bark», довжиною 2,40 м, шириною 1,20 м, який упаковано до поліетиленового пакета сірого кольору, опечатано з доданням бирки, та передано на зберігання до кімнати зберігання речових доказів Відділення поліції № 1 Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області; гумовий човен зеленого кольору, марки «Thunder», довжиною 2,20 м, шириною 1,20 м, який упаковано до поліетиленового пакета сірого кольору, опечатано з доданням бирки, та передано на зберігання до кімнати зберігання речових доказів Відділення поліції № 1 Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області; живу рибу виду «карась» у кількості 38 одиниць, вагою 9,435 кг, та живу рибу, виду «лящ» у кількості 49 одиниць, вагою 10,24 кг.

Відповідно до висновку експерта Вінницького НДЕКЦ №СЕ-19/102-23/8978-ЕК від 23.05.2023, документально сума завданої державі шкоди внаслідок незаконного зайняття рибним добувним промислом в річці Рів в с. Козарівка, Жмеринського району Вінницької області, яка зазначена в розрахунку проведеного держінспектором з ОНПС у Вінницькій області ОСОБА_15 , підтверджується у кількості 87 штук на загальну суму 140879,00 гривень.

Згідно з розрахунком розміру шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів, проведеного Державною екологічною інспекцією у Вінницькій області, загальна сума заподіяної шкоди за незаконний вилов 38 екземплярів риби виду «Карась» та 49 екземплярів риби виду «Лящ» становить 140879,00 гривень.

Згідно з листом Інституту рибного господарства НААН України №332-05/23 від 09.05.2023, з біологічної точки зору «велика кількість» вилучених водних біоресурсів відповідає кількості, яка перевищує середній показник природної смертності, якщо розглядати один акт незаконного добування водних біоресурсів, слід використовувати показних денної природної смертності. Іншим критерієм істотності шкоди є «вилов риби в період нересту». Загальний збиток іхтіофауні річки Рів з придатковою системою, який дозволяє характеризувати шкоду як суттєву у 2023 році становить 4022 неоподаткованих мінімуми доходів громадян. Сумарний фактичний збиток, завданий незаконним вилученням водних біоресурсів відповідно до матеріалів кримінального провадження №0000052 від 06.05.2023, складає 8287 неоподаткованих мінімуми доходів громадян, тобто перевищує вказану граничну величину. Крім того вилов риби здійснено в період фактичних термінів нерестової активності ляща та карася сріблястого у 2023 році. Враховуючи два критерії істотності шкоди, а саме «добування великої кількості водних біоресурсів» та «вилов риби в період нересту», шкода рибному господарству відповідно до матеріалів кримінального провадження є істотною.

Величина збитків, як інтегральний кількісний показних істотності шкоди Інститутом рибного господарства НААН України вираховувалась відповідно до такс, визначений додатком 1 до постанови Кабінету Міністрів України від 21.11.2011 №1209.

Згідно з Наказом Управління державного агентства меліорації та рибного господарства у Вінницькій області (Вінницький рибоохоронний патруль) №58-О від 23.03.2023, встановлено весняно-літню заборону на вилов водних біоресурсів на період нересту риби і відтворення інших водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах Вінницької області у такі терміни: у всіх річках та їх кореневих водах (руслах річок з усіма діючими рукавами, затоками та затонами) з 01 квітня по 20 травня (включно); у водосховищах з 01 квітня по 09 червня (включно); у річці Дністер з усіма притоками з 01 квітня по 10 червня (включно); у придаткових водах (протоки, гирла, озера, ставки та інші водойми) з 01квітня по 30 червня (включно).

Згідно з наказами Національної поліції України №315 від 19.04.2023, Головного управління Національної поліції у Вінницькій області №619 від 24.04.2023 на території області з 01 квітня по 30 червня 2023 року проводилися цільові профілактичні заходи під умовною назвою «Нерест-2023» з метою охорони рибних запасів та інших водних біоресурсів, до яких були залучені органи поліції та підрозділи Державного агентства рибного господарства у Вінницькій області.

Поняття істотної шкоди, загадане у частині 1 статті 249 КК - є поняттям оціночним і визначається з урахуванням конкретних обставин справи.

Такі ж правові висновки викладені у постанові Верховного Суду від 11.12.2023 у справі № 182/4973/15-к

На те, що шкода є істотною, можуть вказувати, зокрема, такі дані: знищення нерестовищ риби; вилов риби в період нересту, нечисленних її видів або тих, у відтворенні яких є труднощі; добування великої кількості риби, водних тварин чи рослин або риби чи тварин, вилов яких заборонено, тощо.

Зазначені правові висновки викладені у постанові Верховного Суду від 21.04.2021 у справі № 708/392/18.

Обвинувачені здійснили вилов великої кількості риби у період нересту, що свідчить про заподіяння істотної шкоди.

Таким чином, наявні в матеріалах справи докази, які є належними і допустимими, в сукупності із показаннями обвинувачених та свідків у судовому засіданні, суд визнає достатніми для висновку про те, що вина ОСОБА_5 і ОСОБА_6 у вчиненні кримінального проступку, передбаченого частиною 1 статті 249 КК України, доведена поза розумним сумнівом.

Обираючи міру покарання суд керується таким.

Мета покарання, як заходу примусу, що застосовується від імені держави, визначена частиною 2 статті 50 КК України. Згідно з цією статтею покарання має на меті не тільки кару, а й виправлення засуджених, а також запобігання вчиненню нових кримінальних правопорушень як засудженими, так і іншими особами.

Отже, покарання, крім функції кари та виправлення самого винуватця кримінального правопорушення, має на меті й загальну превенцію - запобігання вчиненню кримінальних правопорушень іншими особами.

Відповідно до частини 1 статті 65 КК України суд призначає покарання враховуючи ступінь тяжкості вчиненого кримінального правопорушення, особу винного та обставини, що пом`якшують та обтяжують покарання.

Вчинене обвинуваченими діяння згідно з приписами статті 12 КК України є кримінальним проступком, вчиненим у співучасті.

Обвинувачені свою вину у вчиненні кримінального правопорушення визнали повністю, від суду не ухилялися, щиро розкаялися, підтвердили суду, що усвідомили суспільну небезпеку вчиненого і бажають стати на шлях виправлення.

Отже, суд враховує щире каяття, як обставину, яка пом`якшує покарання ОСОБА_5 , відповідно до приписів пункту 1 частини 1 статті 66 Кримінального кодексу України.

Обставиною, що обтяжує покарання ОСОБА_5 , передбачена статтею 67 КК України, є вчинення кримінального правопорушення групою осіб за попередньою змовою.

Суд також враховує як обставину, яка пом`якшує покарання ОСОБА_6 , відповідно до приписів пункту 1 частини 1 статті 66 Кримінального кодексу України, його щире каяття.

Обставиною, що обтяжує покарання ОСОБА_6 , передбачена статтею 67 КК України, є вчинення кримінального правопорушення групою осіб за попередньою змовою.

Як дані, що характеризують особу обвинуваченого ОСОБА_5 , суд враховує дані таких документів:

- відповіді КНП «Барська міська лікарня» Барської міської ради на запит дізнавача, згідно з якою ОСОБА_5 не перебуває на обліку у лікаря нарколога та лікаря психіатра;

- довідки №126 від 24.05.2023, виданої старостою Мигалівецького старостинського округу Барської міської ради Жмеринського району, згідно з якою до складу сім`ї обвинуваченого входить батько ОСОБА_16 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , мати ОСОБА_17 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , сестра ОСОБА_18 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , брат ОСОБА_19 , ІНФОРМАЦІЯ_6 ;

- довідки-характеристики №125 від 24.05.2023, виданої старостою Мигалівецького старостинського округу Барської міської ради Жмеринського району, за якою місце проживання ОСОБА_5 зареєстровано за адресою: АДРЕСА_1 , компрометуючих матеріалів немає, скарги на поведінку не надходили;

- довідки з інформаційної системи МВС №218 від 24.05.2023.

Зокрема, згідно з довідкою з інформаційної системи МВС №218 від 24.05.2023, ОСОБА_5 притягувався до кримінальної відповідальності за вироком Барського районного суду Вінницької області від 11.10.2022, за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 125 КК України, у виді штрафу в розмірі 850 гривень.

Згідно з даними листа Барського районного суду Вінницької області від 29.05.2023 №ЕП-124/23-Вих і копії квитанції №NOWTO4368M ОСОБА_5 сплатив вказаний штраф 26.10.2022.

Отже, згідно з приписами пункту 2-1 частини 1 статті 89 Кримінального кодексу України ОСОБА_5 є таким, що не має судимості.

Як дані, що характеризують особу обвинуваченого ОСОБА_6 , суд враховує дані таких документів:

- відповіді КНП «Барська міська лікарня» Барської міської ради на запит дізнавача від 24.05.2023, згідно з якою ОСОБА_6 не перебуває на обліку у лікаря нарколога та лікаря психіатра;

- довідки №127 від 24.05.2023, виданої старостою Мигалівецького старостинського округу Барської міської ради Жмеринського району, згідно з якою до складу сім`ї обвинуваченого входить батько ОСОБА_20 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , мати ОСОБА_21 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , сестра ОСОБА_22 , ІНФОРМАЦІЯ_9 ;

- довідки-характеристики №128 від 24.05.2023, виданої старостою Мигалівецького старостинського округу Барської міської ради Жмеринського району, за якою місце проживання ОСОБА_6 зареєстровано за адресою: АДРЕСА_2 , компрометуючих матеріалів немає, скарги на поведінку не надходили;

- довідки з інформаційної системи МВС №217 від 24.05.2023, згідно з якою ОСОБА_6 раніше до кримінальної відповідальності не притягувався.

Враховуючи характер вчиненого діяння, наявність обставини, яка обтяжує покарання, а також ті обставини, що ОСОБА_5 визнав свою вину і не ухилявся від суду, щиро розкаявся, є таким, що не має судимості, під наглядом лікаря нарколога чи психіатра не перебуває, а також з огляду на те, що обвинувачений має постійне місце проживання і сталі соціальні зв`язки з родиною, є особою працездатною, негативні характеристики за місцем проживання відсутні, враховуючи також позицію представника потерпілої особи, суд вважає, що необхідним і достатнім для виправлення обвинуваченого і попередження вчинення ним нових кримінальних правопорушень буде покарання в межах санкції інкримінованої статті у виді штрафу в розмірі однієї тисячі неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 17000 (сімнадцять тисяч) гривень. Суд не вбачає будь-яких підстав для призначення більшого розміру штрафу чи більш суворої міри покарання, з огляду на позитивні характеристики особи обвинуваченого, які переважають одну обтяжуючу обставину, і враховуючи його майновий стан, а саме відсутність працевлаштування. Більш суворе покарання буде непропорційним характеру діяння і не відповідатиме особі винного.

Обираючи міру покарання обвинуваченому ОСОБА_6 суд враховує характер вчиненого діяння, наявність однієї обтяжуючої обставини, перше притягнення до кримінальної відповідальності, повне визнання своєї вини, належну процесуальну поведінку під час судового розгляду, щире розкаяння, а також з огляду на те, що обвинувачений під наглядом лікаря нарколога чи психіатра не перебуває, ОСОБА_6 має постійне місце проживання і сталі соціальні зв`язки із сім`єю, з якою проживає, є особою працездатною, негативні характеристики за місцем проживання відсутні, враховуючи також позицію представника потерпілої особи, суд вважає, що необхідним і достатнім для виправлення обвинуваченого і попередження вчинення ним нових кримінальних правопорушень буде покарання в межах санкції інкримінованої статті у виді штрафу в розмірі однієї тисячі неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 17000 (сімнадцять тисяч) гривень. Суд не вбачає будь-яких підстав для призначення більшого розміру штрафу чи більш суворої міри покарання, з огляду на позитивні характеристики особи обвинуваченого, які переважають одну обтяжуючу обставину, і враховуючи його майновий стан, а саме відсутність працевлаштування. Більш суворе покарання буде непропорційним характеру діяння і не відповідатиме особі винного.

Покарання у виді штрафу не потребує зазначення початку строку відбування покарання, оскільки за своєю суттю не є тим покаранням, яке передбачає перебіг строку його відбування і вичерпується фактом сплати визначеної суми грошових коштів, а Главою 5 Розділу ІІ Кримінально-виконавчого кодексу України, якою врегульовано порядок виконання покарання у виді штрафу, не передбачено перебігу строку відбування покарання у виді штрафу.

Згідно з частиною 2 статті 124 КПК України у разі ухвалення обвинувального вироку, суд стягує з обвинуваченого на користь держави документально підтверджені витрати на залучення експерта.

Документально підтвердженими витратами на залучення експертів для проведення судової економічної експертизи є витрати в сумі: 9560,00 гривень згідно з довідкою про витрати на проведення експертизи до висновку експерта від 23.05.2023 №СЕ-19/102-23/8978-ЕК.

Оскільки експертиза проведена експертами установи, яка фінансується з державного бюджету, то витрати на залучення експертів в сумі 9560,00 гривень слід стягнути з обвинувачених в рівних частках на користь держави.

Питання про долю речових доказів суд вирішує згідно з нормами статті 100 КПК України і з врахуванням приписів статей 96-1, 96-2 КК України, а саме: гумові човни, які належать обвинуваченим, що вони підтвердили під час допиту у судовому засіданні, заборонені сітні знаряддя лову, слід конфіскувати в дохід держави в порядку спеціальної конфіскації.

Згідно з пунктом 12 частини 1 статті 368 КПК України ухвалюючи вирок, суд повинен вирішити питання, що належить вчинити з майном, на яке накладено арешт.

Оскільки минула потреба в арешті речових доказів, який було накладено з метою збереження речових доказів для їх використання у цілях кримінального провадження, і чинність такого арешту перешкоджатиме виконанню вироку у частині рішення про долю фактично збережених речових доказів, слід скасувати арешт, накладений на такі речові докази ухвалою слідчого судді Барського районного суду Вінницької області від 10.05.2023 (справа №125/866/23).

Оскільки речові докази у виді виловленої риби, хоч і були процесуально закріплені постановою дізнавача від 06.05.2023 про надання їм статусу речових доказів, однак не були збережені для цілей кримінального провадження, а були випущені у водне середовище (в річку Рів) після завершення огляду місці події, про що вказано у самій цій постанові і підтверджено під час судового розгляду, тому накладення на них арешту було безпідставним і не вимагається рішення суду щодо їх долі в порядку статті 100 КПК України і в порядку пункту 12 частини 1 статті 368 КПК України .

Запобіжний захід обвинуваченим не обирався, і потреби в його обранні наразі немає. Інші заходи забезпечення кримінального провадження, крім вказаного арешту, питання про які слід вирішити у вироку, не вживалися.

У кримінальному провадженні прокурором в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Вінницькій області було заявлено цивільний позов про стягнення збитків, завданих кримінальним правопорушенням, в якому прокурор просила стягнути з обвинувачених на користь Державної екологічної інспекції у Вінницькій області збитки, завдані кримінальним правопорушенням в сумі 140879 (сто сорок тисяч вісімсот сімдесят дев`ять) гривень 00 копійок.

В обґрунтування цивільного позову прокурор зазначила, що під час вчинення кримінального правопорушення обвинувачені здійснили незаконний вилов риби та здобули водні біоресурси в кількості 87 особин, а саме: карася сріблястого 38 екземплярів вартістю 1581 гривня за один екземпляр, та ляща 49 екземплярів вартістю 1649 гривень за один екземпляр, тим самим здійснили вилучення водних живих ресурсів із природного середовища, та своїми незаконними діями спричинили істотну шкоду рибному господарству України на загальну суму 140879 гривень. Під час досудового розслідування шкода у добровільному порядку не відшкодована. Згідно з листом Державної екологічної інспекції у Вінницькій області від 23.05.2023, заходи для стягнення шкоди не вживались та проти заявлення позову прокурором не заперечують.

Судом встановлено, що відповідно до листа Державної екологічної інспекції у Вінницькій області №2118/12/23 від 13.06.2023, Державною екологічною інспекцією у Вінницькій області не вживались та не будуть вживатись заходи представницького характеру щодо звернення до суду із позовною заявою до ОСОБА_6 та ОСОБА_5 про стягнення збитків за порушення природоохоронного законодавства з причин відсутності фінансування на сплату судового збору.

Розрахунок суми завданої шкоди обвинувачені не оспорювали, однак не погоджувались на її відшкодування, оскільки виловлену рибу випустили у водойму після огляду місця події, тому вважали, що шкода природі відсутня.

Представник Державної екологічної інспекції у Вінницькій області на підтримання цивільного позову пояснила, що шкода природі завдана самим фактом вилучення водних біоресурсів із природного середовища, уже з моменту вилову риби шкода завдана, а ті обставини, що живу рибу було випущено назад до водойми не нівелює завданої шкоди і не зменшує її, і випущена риба не обов`язково приживеться у природному середовищі після вилову.

Вирішуючи цивільний позов суд виходить з такого.

Відповідно до положень статті 128 КПК України особа, якій кримінальним правопорушенням або іншим суспільно небезпечним діянням завдано майнової та/або моральної шкоди, має право під час кримінального провадження до початку судового розгляду пред`явити цивільний позов до підозрюваного, обвинуваченого або до фізичної чи юридичної особи, яка за законом несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння.

Частиною 3, 4 статті 23 Закону України «Про прокуратуру» передбачено, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це відповідного суб`єкта владних повноважень.

Цивільний позов у кримінальному провадженні розглядається судом за правилами, встановленими КПК. Якщо процесуальні відносини, що виникли у зв`язку з цивільним позовом, цим Кодексом не врегульовані, до них застосовуються норми Цивільного процесуального кодексу України за умови, що вони не суперечать засадам кримінального судочинства.

Отже, Кримінальний процесуальний кодекс у питанні вирішення цивільного позову встановлює пріоритет норм КПК над нормами Цивільного процесуального кодексу.

За змістом частини 1 статті 129 КПК України, ухвалюючи обвинувальний вирок, суд залежно від доведеності підстав і розміру позову задовольняє цивільний позов повністю або частково чи відмовляє в ньому.

Законодавство про кримінальну відповідальність на позначення наслідків кримінального правопорушення оперує поняттями «матеріальні збитки» і «шкода». Однак КПК та КК не містять визначення цих понять.

У законодавстві про кримінальну відповідальність в основному застосовується поняття «шкода» як суспільно небезпечні наслідки кримінального правопорушення на конкретному рівні з позначенням сфери, в якій проявляється цей негативний результат («майнова шкода», «шкода здоров`ю»), так і суспільно небезпечні наслідки як збірне невизначене поняття.

Виходячи з аналізу положень статей 55, 61, 62, 91, 127, 128, 130, 170, 242, 291 Кримінального процесуального кодексу під шкодою у кримінальному провадженні розуміються втрати, яких зазнала потерпіла сторона у результаті викрадення, знищення або пошкодження майна, або шкода, завдана безпосередньо особі, її здоров`ю, діловій репутації внаслідок протиправної поведінки іншої особи.

При цьому майнова шкода - це наслідки кримінального правопорушення або іншого суспільно небезпечного діяння, що мають вартісну форму та полягають у безпосередньому зменшенні матеріального блага особи (викрадення, пошкодження, знищення майна), у позбавленні її можливості одержати заплановані доходи (позбавлення заробітку внаслідок втрати працездатності чи його зменшення тощо), а також у понесенні особою будь-яких додаткових майнових витрат (на лікування, протезування, сторонній догляд, поховання; втрата особами, що перебували на утриманні померлого, його заробітку).

У кримінальному провадженні під матеріальними збитками у пункті 6 частини 2 статті 242 Кримінального процесуального кодексу треба розуміти грошову оцінку (еквівалент) заподіяної матеріальної шкоди (втрачених, додатково витрачених або недоотриманих майнових благ особою внаслідок порушення її прав та інтересів іншою особою), а відшкодування збитків є одним із способів відшкодування шкоди.

Такі правові висновки викладені у постанові Верховного Суду від 25 листопада 2019 року у справі № 420/1667/18, які суд враховує у цій справі.

Ці висновки коресподуються з нормами цивільного законодавства щодо відшкодування шкоди.

Порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов`язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу. Розмір компенсації за незаконне добування, знищення або пошкодження видів тваринного світу, а також за знищення чи погіршення середовища їх існування встановлюється Кабінетом Міністрів України (стаття 63 Закону України «Про тваринний світ»).

Постановою Кабінету Міністрів України «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів» № 1209 від 21.11.2011, встановлено такси для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення громадянами України, іноземцями та особами без громадянства цінних видів водних біоресурсів у рибогосподарських водних об`єктах України.

Відповідно до вказаних такс збитки, заподіяні внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення одного екземпляра водних біоресурсів незалежно від розміру та ваги (неоподатковуваного мінімуму доходів громадян): карась сріблястий 93 (1581 грн), лящ 97 (1649 грн).

Згадані Такси є інтегрованим вираженням шкоди, що завдається незаконним видобування водних біоресурсів. Ця шкода вирахувана для кожного виду біоресурсів і в перерахунку на визначену його кількість, ці норми чітко і ясно сформульованими. Нормативний акт, яким затверджено ці такси, і самі Такси опубліковані і доступні кожній особі. Їх чіткість і доступність дозволяє будь-якій особі передбачати юридичні наслідки незаконного вилову риби, у тому числі і розмір істотної шкоди довкіллю.

Як встановлено під час розгляду кримінального провадження, загальна сума заподіяної шкоди ОСОБА_6 та ОСОБА_5 за незаконний вилов 38 екземплярів риби виду «Карась» та 49 екземплярів риби виду «Лящ», становить 140879,00 гривень, що підтверджується висновком експерта за результатами проведення судової економічної експертизи №СЕ-19/102-23/8978-ЕК від 23.05.2023, а також розрахунком розміру шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів, проведеного Державною екологічною інспекцією у Вінницькій області.

Відповідно до статті 1190 Цивільного кодексу України особи, спільними діями або бездіяльністю яких було завдано шкоди, несуть солідарну відповідальність перед потерпілим. За заявою потерпілого суд може визначити відповідальність осіб, які спільно завдали шкоди, у частці відповідно до ступеня їхньої вини.

За таких встановлених судом обставин, з огляду на наведені норми КПК, суд вважає розмір шкоди довкіллю від кримінального правопорушення доведеним належними і допустимими доказами.

Отже, вимоги цивільного позову щодо відшкодування збитків, завданих незаконним виловом риби, підлягають задоволенню повністю, тому з обвинувачених на користь Державної екологічної інспекції слід стягнути в солідарному порядку 140879 гривень збитків завданих кримінальним правопорушенням, враховуючи, що шкоди завдано їх спільними діями.

Керуючись статтями 368, 370, 374, 395 КПК України суд, -

У Х В А Л И В:

ОСОБА_5 визнати винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 249 Кримінального кодексу України і призначити йому покарання у виді штрафу в розмірі однієї тисячі неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 17000 (сімнадцять тисяч) гривень.

ОСОБА_6 визнати винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 249 Кримінального кодексу України і призначити йому покарання у виді штрафу в розмірі однієї тисячі неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 17000 (сімнадцять тисяч) гривень.

Цивільний позов прокурора Барського відділу Жмеринської окружної прокуратури Вінницької області в інтересах держави в особі Державної екологічної інспекції у Вінницькій області про стягнення збитків, завданих кримінальним правопорушенням - задовольнити повністю.

Стягнути в солідарному порядку з ОСОБА_5 (РНОКПП НОМЕР_1 ) і ОСОБА_6 (РНОКПП НОМЕР_2 ) на користь Державної екологічної інспекції у Вінницькій області (ГУК у Вінницькій області м. Бар, 22012700, , Банк отримувач Казначейство України (ЕАП), номер рахунку (IBAN) UA1002784 (за порушення вимог природоохоронного законодавства) збитки, завдані кримінальним правопорушенням в сумі 140879 (сто сорок тисяч вісімсот сімдесят дев`ять) гривень.

Стягнути з ОСОБА_5 на користь держави процесуальні витрати на залучення експерта в сумі 4780 (чотири тисячі сімсот вісімдесят) гривень.

Стягнути з ОСОБА_6 на користь держави процесуальні витрати на залучення експерта в сумі 4780 (чотири тисячі сімсот вісімдесят) гривень.

Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Барського районного суду Вінницької області від 10.05.2023 (справа №125/866/23, 1-кс/125/85/2023), на тимчасово вилучене майно під час огляду місця події 06 травня 2023 року, а саме на заборонене знаряддя лову: чотири сітки для вилову водних біоресурсів, довжиною 65 м, шириною 1,80 м, вічко 45x45, які упаковані до поліетиленового пакета сірого кольору, опечатано з доданням бирки, та передано на зберігання до кімнати зберігання речових доказів Відділення поліції № 1 Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області; гумовий човен зеленого кольору, марки «Bark», довжиною 2,40 м, шириною 1,20 м, який упаковано до поліетиленового пакета сірого кольору, опечатано з доданням бирки, та передано на зберігання до кімнати зберігання речових доказів Відділення поліції № 1 Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області; гумовий човен зеленого кольору, марки «Thunder», довжиною 2,20 м, шириною 1,20 м, який упаковано до поліетиленового пакета сірого кольору, опечатано з доданням бирки, та передано на зберігання до кімнати зберігання речових доказів Відділення поліції № 1 Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області.

На підставі статей 96-1,96-2 Кримінального кодексу України застосувати спеціальну конфіскацію та конфіскувати в дохід держави речові докази у кримінальному проваджені, а саме: знаряддя лову - чотири заборонені сіткоснастеві знаряддя лову (сітки), кожна з яких має довжину 65 м, ширину 1,80 м та вічко 45x45, які було вилучено до поліетиленового пакету, сірого кольору, який зав`язаний ниткою із роз`яснювальною биркою та скріплено печаткою «Для довідок ВП №1 Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області», та підписами понятих, які передано на зберігання до кімнати речових доказів ВП №1 Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області згідно з квитанцією №35 від 06.05.2023 про отримання на зберігання речових доказів; знаряддя лову - гумовий човен, зеленого кольору, марки «BARK» довжиною 2,40 м та шириною 1,20 м, який було вилучено до поліетиленового пакету, сірого кольору, та зав`язаний ниткою із роз`яснювальною биркою, скріплено печаткою «Для довідок ВП №1 Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області», та підписами понятих; знаряддя лову - гумовий човен, зеленого кольору, марки «THUNDER» довжиною 2,20 м та шириною 1,20 м, який було вилучено до поліетиленового пакету, сірого кольору, та зав`язаний ниткою із роз`яснювальною биркою, скріплено печаткою «Для довідок ВП №1 Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області», та підписами понятих, які передано на зберігання до кімнати речових доказів ВП №1 Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області згідно з квитанцією №35 від 06.05.2023 про отримання на зберігання речових доказів.

Вирок може бути оскаржений в апеляційному порядку до Вінницького апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги через Барський районний суд Вінницької області протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Вирок набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги вирок, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Учасники судового провадження мають право отримати в суді копію вироку.

Копію вироку негайно після його проголошення вручити обвинуваченим, прокурору, потерпілій особі.

Копію вироку не пізніше наступного дня після його проголошення надіслати учаснику судового провадження, який не був присутнім у судовому засіданні.

Суддя ОСОБА_1