У Х В А Л А

16.11.2023 Дніпровський районний суд м. Києва (далі - Суд) у складі судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 та учасників кримінального провадження: прокурора ОСОБА_3 , представника потерпілого ОСОБА_4 , потерпілого ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі суду у місті Києві питання про накладення грошового стягнення на обвинувачену у межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 19 травня 2023 року за № 0000580, за обвинуваченням ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 286 Кримінального кодексу (далі КК) України, установив:

І. ІСТОРІЯ ПИТАННЯ

Згідно даних обвинувального акта, складеного 12 жовтня 2023 року слідчим СВ розслідування злочинів у сфері транспорту СУ ГУ НП України ОСОБА_7 та затвердженого того ж дня прокурором відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_8 , слідує, що у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР 19 травня 2023 року за № 0000580, обвинуваченим є ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса: АДРЕСА_1 .

Засобом комунікації з обвинуваченою, за даними вказаними у листі прокурора відділу Київської міської прокуратури ОСОБА_9 без дати та у заяві обвинуваченої від 23 жовтня 2023 року, є номер НОМЕР_1 .

Про розгляд провадження 23 жовтня 2023 року обвинувачена повідомлена у порядку ст. 135 КПК, однак подала заяву про відкладення цього засідання, у зв`язку з відрядженням до м. Рівне (наказ про відрядження ТОВ «РІВНЕТЕПЛОЕНЕРГО» від 23 жовтня 2023 року № 46).

Наступне засідання було призначено на 16 листопада 2023 року.

Про розгляд провадження в цю дату обвинувачена повідомлена у порядку ст. 135 КПК.

Згідно довідки про доставку повідомлення у додаток «Вайбер» повістку про виклик на вказану дату доставлено 09 листопада 2023 року.

16 листопада 2023 року до суду надійшла заява про відкладення розгляду справи, у силу її відрядження до Занзібару.

У якості підтвердження цього факту додано документ «про подорож» компанії «ІТАКА» № 11206546.

Регламент документу «про подорож» передбачає наступне:

(і) договір діє з ТОВ «Нова Ітака», як організатором туризму, згідно із законом від 24 листопада 2017 року про туристичні заходи і пов`язані з ними туристичні послуги;

(іі) клієнт (обвинувачена), здійснюючи оплату,

? схвалює даний договір;

? підтверджує ознайомлення із загальними умовами участі у туристичних заходах та туристичних послугах, що організуються Бюро подорожей Ітака, у виїздах, а також підтверджує ознайомлення з практичною інформацією, яка знаходиться в каталогах Бюро.

ІІ. СУТЬ ПИТАННЯ, ЩО ВИРІШУЄТЬСЯ УХВАЛОЮ

Судом, враховуючи положення ч. 1 ст. 144 КПК України, обговорено питання можливості розгляду провадження, враховуючи неявку обвинуваченої, та щодо можливості накладення на неї грошового стягнення з ініціативи суду.

ІІІ. ПОЗИЦІЯ СТОРІН

Учасники кримінального провадження вважали слушним розгляд провадження відкласти, щодо грошового стягнення поклалися на розсуд суду.

ІV. КРИМІНАЛЬНЕ ПРОЦЕСУАЛЬНЕ ЗАКОНОДАВСТВО

Кримінальний процесуальний кодекс України

Стаття 139. Наслідки неприбуття на виклик

1. Якщо […] обвинувачений, […], який був […] викликаний […] не з`явився без поважних причин або не повідомив про причини свого неприбуття, на нього накладається грошове стягнення у розмірі: […] від 0,5 до 2 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб - у випадку неприбуття на виклик слідчого судді, суду.

Стаття 144. Загальні положення накладення грошового стягнення

1. Грошове стягнення може бути накладено на учасників кримінального провадження у випадках та розмірах, передбачених цим Кодексом, за невиконання процесуальних обов`язків.

2. Грошове стягнення накладається: […] під час судового провадження - ухвалою суду […] за власною ініціативою.

Стаття 314. Підготовче судове засідання

2. Підготовче судове засідання відбувається за участю обвинуваченого […], згідно з правилами, передбаченими цим Кодексом для судового розгляду.

Стаття 323. Наслідки неприбуття обвинуваченого

1. Якщо обвинувачений […] не прибув за викликом у судове засідання, суд […] має право постановити ухвалу про […] накладення на нього грошового стягнення в порядку, передбаченому главами 11 та 12 цього Кодексу.

V. ОЦІНКА ОБСТАВИН ПРОВАДЖЕННЯ

Суд, розглядаючи, у порядку ст. 314, 323 КПК, питання можливих заходів спрямованих на забезпечення прибуття обвинуваченої до суду, враховуючи думку учасників кримінального провадження, враховує таке:

(і) щодо інформування

Враховуючі дані п. І цієї ухвали з`ясовано, що обвинувачена, була поінформована про цей процес за вказану дату завчасно.

Разом з тим, будучи поінформованою про розгляд, не прибула в засідання 16 листопада 2023 року, у силу перебування на Занзібарі.

Пояснення про відрядження Суд сприймає критично враховуючи відомості документ «про подорож» компанії «ІТАКА» № 11206546.

Позаяк, згідно ч. 1 ст. 138 КПК поважними причинами неприбуття особи на виклик є: 1) затримання, тримання під вартою або відбування покарання; 2) обмеження свободи пересування внаслідок дії закону або судового рішення; 3) обставини непереборної сили (епідемії, військові події, стихійні лиха або інші подібні обставини); 4) відсутність особи у місці проживання протягом тривалого часу внаслідок відрядження, подорожі тощо; 5) тяжка хвороба або перебування в закладі охорони здоров`я у зв`язку з лікуванням або вагітністю за умови неможливості тимчасово залишити цей заклад; 6) смерть близьких родичів, членів сім`ї чи інших близьких осіб або серйозна загроза їхньому життю; 7) несвоєчасне одержання повістки про виклик; 8) інші обставини, які об`єктивно унеможливлюють з`явлення особи на виклик.

Відповідно, Суд визнає цю неявку обвинуваченої, як таку, котра настала, з неповажних причини неприбуття на виклик, тобто обставин не передбачених ст. 138 КПК.

У будь-якому разі, згідно з п. 1 ч. 7 ст. 42 КПК, обвинувачений зобов`язаний прибути за викликом до суду, а в разі неможливості прибути за викликом у призначений строк - заздалегідь повідомити про це.

Тому, безпосереднє інформування 16 листопада 2023 року про неявку, тобто в день засідання, у будь-якому разі, не дивлячись на вказані причини, є порушенням п. 1 ч. 7 ст. 42 КПК, бо її не можливо сприймати, як ту, котру надано «заздалегідь».

(іі) наслідки неявки

Принцип добросовісності - це загально правовий принцип, який передбачає необхідність сумлінної та чесної поведінки суб`єктів при виконанні своїх юридичних обов`язків і здійсненні своїх суб`єктивних прав.

У суб`єктивному значенні добросовісність розглядається як усвідомлення суб`єктом власної сумлінності та чесності при здійсненні ним прав і виконанні обов`язків.

Добросовісність при реалізації прав і повноважень - це певний стандарт поведінки, що характеризується чесністю, відкритістю і повагою до учасників кримінального провадження та котрий в тому числі проявляється в інформуванні завчасно у разі неможливості прибуття до суду з поважних причин, котрі настали в житті певного учасника справи.

Позаяк, на осіб, які беруть участь у справі, покладається обов`язок добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки. При цьому під добросовісністю необхідно розуміти таку реалізацію прав і виконання обов`язків, що передбачають користування правами за призначенням, здійснення обов`язків у межах, визначених законом, недопустимість посягання на права інших учасників процесу, заборона зловживати наданими правами (див., до прикладу, постанову ВС від 18 жовтня 2021 року у справі № 299/3611/19).

Зловживання правом - це свого роду спотворення права. У цьому випадку особа надає своїм діям певну видимість юридичної правильності, використовуючи насправді свої права в цілях, які є протилежними тим, що переслідує позитивне право (позиція, викладена у постанові ВС від 08 травня 2018 року у справі № 910/1873/17).

Заборона зловживання процесуальними правами є загально правовим принципом і поширюється на всі галузі права (див. ухвалу Верховного Суду від 30 травня 2018 року у справі № 676/7346/15-к).

Процесуальний закон забезпечує дотримання прав осіб, а не використання їх для зловживання (див. постанову ВС від 09 квітня 2019 у справі № 306/1602/16-к).

Забезпечення проведення судового провадження у розумні строки ч. 2 ст. 28 КПК України покладено на суд, а Розділом ІІ КПК України передбачені механізми, спрямовані на забезпечення виконання обвинуваченим своїх процесуальних обов`язків, а саме - заходи забезпечення кримінального провадження, одним з яких є накладення грошового стягнення.

Судом установлено, що обвинувачена неприбула в засідання з неповажних.

Зловживання процесуальними правами - це також і неналежне використання учасником кримінального провадження наявних у нього процесуальних обов`язків, що виражається у винних процесуальних діях або бездіяльності (саме бездіяльність має місце в цій справі).

Ураховуючи наведене, Суд констатує факт невиконання обвинуваченою своїх процесуальних обов`язків, а отже наявні підстави для застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як накладення грошового стягнення.

З огляду на зазначене, Суд вважає за необхідне з власної ініціативи застосувати грошове стягнення у розмірі 1 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 2 684 гривні, з огляду на встановлений Законом України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» розмір, який з 01 січня складає 2 684 грн. та положення п. 16 ч. 1 ст. 3 КПК за аналогією, відповідно до позиції Великої Палати Верховного Суду в постанові від 08 червня 2022 року у справі № 2-591/11 щодо того, що відсутність у процесуальних кодексах положень про процесуальну аналогію не є перешкодою для застосування такої аналогії.

На підставі викладеного та керуючись ст. 139, 144, 314, 323, 369-372, 376 Кримінального процесуального кодексу України, Суд постановив:

накласти на ОСОБА_6 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса реєстрації: АДРЕСА_2 , проживання - АДРЕСА_1 ) грошове стягнення у розмірі 1 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 2 684 гривні.

Роз`яснити особі, на яку накладено це стягнення, що, відповідно до положень ст. 147 КПК України, вона має право на подання клопотання про скасування ухвали про таке грошове стягнення до суду, який її постановив, у разі наведення обґрунтованих доводів про безпідставність такого стягнення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її винесення і підлягає негайному виконанню на всій території України.

С у д д я ОСОБА_1