УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 листопада 2023 року м. Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

представника особи, яка подала скаргу, адвоката ОСОБА_3 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду скаргу ОСОБА_4 на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань,

В С Т А Н О В И Л А :

І. Суть скарги та заперечень проти неї

1.1. 22 листопада 2023 року до Вищого антикорупційного суду звернувся ОСОБА_4 зі скаргою на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України (надалі - НАБУ), яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань (надалі - ЄРДР).

Скарга обґрунтована тим, що 16 листопада 2023 року він звернувся до Одеського територіального управління НАБУ із заявою про вимагання у нього неправомірної вигоди посадовою особою ГУ ДПС в Одеській області через його бухгалтера ОСОБА_5 , за вирішення питання про відновлення реєстрації його підприємства як платника податків на додану вартість, втім уповноваженими особами НАБУ обов`язок внести відомості за його заявою до ЄРДР, передбачений ст. 214 КПК України, виконано не було.

1.2. 23 листопада 2023 року представник НАБУ ОСОБА_6 скерував слідчому судді письмові заперечення, у яких просив відмовити у задоволенні скарги. На його думку, у заяві ОСОБА_4 про вчинення кримінального правопорушення не наведено достатніх об`єктивних даних та конкретних фактів, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, здійснення досудового розслідування якого віднесено до підслідності детективів НАБУ.

Також до своїх заперечень представник НАБУ долучив лист, мотиви якого корелюють запереченням до скарги та відповідно до якого заяву ОСОБА_4 від 16 листопада 2023 року було скеровано до Національної поліції України, про що було повідомлено заявника.

ІІ. Позиція учасників судового засідання

2.1. Представник скаржника - адвокат ОСОБА_3 підтримав подану скаргу з наведених у ній мотивів .

Скаржник у судове засідання скаржник не прибув. Про час та місце розгляду скарги повідомлений належним чином.

Відповідно до ч. 3 ст. 306 КПК України розгляд скарг на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування здійснюється за обов`язкової участі особи, яка подала скаргу, чи її захисника, представника. Разом з тим, участь у розгляді скарги є правом, а не обов`язком особи, яка її подала, а тому, враховуючи зміст засади диспозитивності, яка визначає свободу у використанні особою своїх процесуальних прав, неприбуття скаржника не може перешкоджати захисту його прав та розгляду скарги.

2.2. Представник НАБУ у судове засідання не прибув, про час та місце розгляду скарги також повідомлений належний чином. У надісланих на адресу суду письмових запереченнях просив розглянути скаргу за його відсутності. Відсутність слідчого, дізнавача чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги (ч. 3 ст. 306 КПК України).

ІІІ. Мотиви та висновки слідчого судді

3.1. Дослідивши скаргу ОСОБА_4 , заперечення представника НАБУ та додані до них матеріали, заслухавши думку учасників судового засідання, слідчий суддя дійшла таких висновків.

16 листопада 2023 року ОСОБА_4 звернувся до Одеського територіального управління НАБУ із заявою про вчинення кримінального правопорушення.

Як зазначено у заяві, 16 листопада 2023 року бухгалтер ОСОБА_5 повідомила ОСОБА_4 про анулювання реєстрації платника податку на додану вартість ФОП ОСОБА_4 та запропонувала можливість вирішити це питання через посадову особу ГУ ДПС в Одеській області. Ці обставини заявник пов`язує з розглядом справи у Одеському окружному адміністративному суді за позовом ФОП ОСОБА_4 до ГУ ДПС в Одеській області.

У зазначених діях ОСОБА_4 вбачає ознаки корупційного кримінального правопорушення, вчиненого, зокрема, за участі посадових осіб ГУ ДПС в Одеській області.

У судовому засіданні представник скаржника ОСОБА_4 - адвокат ОСОБА_3 уточнив, що сума грошових коштів, яку вимагали у ОСОБА_4 , за словами останнього становить 10 000 доларів США, а також додав, що посадова особа, про яку йдеться у заяві про вчинення кримінального правопорушення, може обіймати посаду старшого інспектора ГУ ДПС в Одеській області.

3.2. Пунктом 1 ч. 1 ст. 303 КПК України визначено право оскарження бездіяльності слідчого, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Положення ч. 1 ст. 214 КПК України покладають на слідчого обов`язок невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР.

Порядок внесення таких відомостей врегульований ч. 5 ст. 214 КПК України та розділом ІІ Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого наказом Генерального прокурора № 298 від 30 червня 2020 року. Зокрема, цими нормативно-правовими актами передбачено, що до ЄРДР підлягає внесенню короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.

Разом з тим, як зазначив Верховний Суд у постанові від 30 вересня 2021 року у справі № 556/450/18, підставою для початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР.

Викладене свідчить про наявність у слідчого та прокурора обов`язку після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, перевірити достатність відомостей, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, і лише за наслідками такої перевірки ним може бути ухвалене рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР у повідомленні має бути зазначено конкретні відомі заявнику обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому воно полягало, які особи причетні до його скоєння тощо). Такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами ЄРДР такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті КК). Заявник не має обов`язку доводити факт вчинення кримінального правопорушення, однак, наведення доводів, чому він вважає, що кримінальне правопорушення було вчинене, є ознакою обґрунтованості повідомлення та надає можливість їх перевірити.

Оцінюючи, чи відбулося виконання цього обов`язку відповідно до вимог кримінального процесуального закону, слідчий суддя має з`ясувати, чи містить зміст повідомлення про кримінальне правопорушення обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

3.3. Також під час оцінки доводів скарги слід виходити з приписів ч. 1 ст. 306 КПК України, яка пов`язує можливість її розгляду (чи окремих її вимог) слідчим суддею Вищого антикорупційного суду з належністю кримінальних проваджень до підсудності цього суду. Така підсудність визначається за одночасної наявності двох обов`язкових ознак (ч. 1 ст. 33-1 КПК України):

- стаття кримінального закону, за якою здійснюється кримінальне провадження, належить до переліку корупційних, передбачених приміткою до ст. 45 КК України, або передбачена ч. 1 ст. 33-1 КПК України (ст. 206-2, 209, 211, 366-2, 366-3 КК України);

- наявна хоча б одна з умов, передбачених п. 1-3 ч. 5 ст. 216 КПК України, які визначають особливості суб`єктного складу та предмету таких кримінальних правопорушень.

Враховуючи положення ч. 3 ст. 26 КПК України, слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень кримінальним процесуальним законом. Такі повноваження, серед іншого, обмежуються здійсненням судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб лише у кримінальних провадженнях (стосовно кримінальних правопорушень), належних до підсудності відповідного суду.

3.4. На думку скаржника та його представника - адвоката ОСОБА_3 , наведені ними обставини свідчать про наявність в діях зазначених у заяві осіб ознак корупційного кримінального правопорушення, при цьому відповідну статтю КК України, ані скаржник, ані його представник не вказав.

Разом з тим, сукупність наведених у заяві ознак свідчить, що йдеться про прохання (вимагання) службовою особою надати неправомірну вигоду за вчинення чи невчинення такою службовою особою будь-якої дії з використанням наданої їй влади чи службового становища (ст. 368 КК України).

За критерієм кваліфікації зазначене кримінальне правопорушення може належати до підсудності Вищого антикорупційного суду, втім зазначені у заяві особи (бухгалтер та старший інспектор ГУ ДПС в Одеській області) не належать до переліку суб`єктів, визначених п. 1 ч. 5 ст. 216 КПК України.

Крім того, як було з`ясовано під час судового засідання, розмір неправомірної вигоди про який ймовірно йшла мова (10 000 доларів США) у п`ятсот і більше разів не перевищує розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на час вчинення кримінального правопорушення, що свідчить про відсутність підстав, визначених пп. 2 ч. 5 ст. 216 КПК України.

Отже, кримінальне правопорушення, зазначене у заяві ОСОБА_4 , не підсудне Вищому антикорупційному суду, що виключає повноваження слідчого судді здійснювати розгляд його скарги.

3.5. Частина 2 ст. 304 містить перелік обставин, за наявності яких скарга не підлягає розгляду по суті та має бути повернена. Однією з таких обставин є подання до суду скарги, яка не підлягає розгляду у цьому суді.

Слідчий суддя не дає оцінки діям зазначених у заяві осіб у частині наявності в них ознак кримінального правопорушення, а лише констатує, що з повідомлених заявниками обставин не вбачається наявність у діях цих осіб ознак кримінального правопорушення, яке належить до предметної підсудності Вищого антикорупційного суду.

Водночас, рішення про повернення скарги може бути ухвалене лише до початку її розгляду, а тому, у випадку, коли обставини, передбачені ч. 2 ст. 304 КПК України, були встановлені слідчим суддею вже під час розгляду скарги, подальший її розгляд має бути припинений шляхом закриття провадження у справі за цією скаргою.

П О С Т А Н О В И Л А :

Провадження за скаргою ОСОБА_4 на бездіяльність уповноважених осіб Національного антикорупційного бюро України, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, - закрити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду упродовж 5-ти днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1