печерський районний суд міста києва
Справа № 757/6433/24-к
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 лютого 2024 року м. Київ

Слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого слідчого відділу Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні № 0000821 від 06.05.2023, про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Тараща, Київської області, громадянки України, раніше не судимої, останнє відоме місце проживання: АДРЕСА_1 ,

підозрюваної у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 2 ст. 209 КК України, -

Учасники судового провадження:

прокурор ОСОБА_5 , захисник ОСОБА_6

В С Т А Н О В И В :

08.02.2024 року слідчий слідчого відділу Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_3 за погодженням із прокурором Печерської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_7 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваної ОСОБА_4 .

В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що Печерським управлінням поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві за процесуального керівництва прокурорів Печерської окружної прокуратури м. Києва здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000821 від 06.05.2023 року за ч. 4 ст. 190, ч. 2 ст. 209 КК України, а тому у зв`язку з існуванням ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрювана ОСОБА_4 може здійснити дії, передбачені п.п. 1, 2, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, з метою забезпечення виконання підозрюваною покладених на неї процесуальних обов`язків, яку постановою слідчого від 02.02.2024 року оголошений у міжнародний розшук, виникла необхідність у застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як обрання ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

За правилами ч. 6 ст. 193 КПК України, розгляд клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та його обрання здійснюється за відсутності обвинуваченої ОСОБА_4 , враховуючи наявності достатніх підстав вважати, що її оголошено у міжнародний розшук.

09.02.2024 року на електронну пошту суду надійшло клопотання ОСОБА_4 про розгляд клопотання слідчого про обрання їй запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою в режимі відеоконференції поза межами суду, з використанням власних технічних засобів.

Вирішуючи подане клопотання щодо здійснення судового провадження в режимі відеоконференції, слідчий суддя враховує специфіку кримінального провадження, у якому, на відміну від адміністративного, цивільного та господарського процесів, не регламентована робота сторін із власними технічними засобами відеоконференцзв`язку під час судового провадження, яке проводиться поза межами приміщення суду.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 336 КПК України, судове провадження може здійснюватися у режимі відеоконференції під час трансляції з іншого приміщення, у тому числі, яке знаходиться поза межами приміщення суду (дистанційне судове провадження), у разі неможливості безпосередньої участі учасника кримінального провадження у судовому провадженні за станом здоров`я або з інших поважних причин; необхідності забезпечення безпеки осіб; проведення допиту малолітнього або неповнолітнього свідка, потерпілого; необхідності вжиття таких заходів для забезпечення оперативності судового провадження; наявності інших підстав, визначених судом достатніми.

При цьому, з метою забезпечення реалізації положень вказаної статті КПК та встановлення єдиного порядку роботи з технічними засобами відеозапису ходу і результатів процесуальних дій, проведених у режимі відеоконференції під час судового засідання (кримінального провадження), Наказом Державної судової адміністрації України від 15.11.2012 року № 155 було затверджено Інструкцію про порядок роботи з технічними засобами відеозапису ходу і результатів процесуальних дій, проведених у режимі відеоконференції під час судового засідання (кримінального провадження) (далі-Інструкція).

Пунктом 1.2.1 вказаної Інструкції передбачено, що учасники судового процесу (кримінального провадження) можуть брати участь у процесуальних діях у режимі відеоконференції лише за наявності технічної можливості для її проведення у відповідних судах, державних органах чи установах.

Обов`язок забезпечити проведення відеоконференції покладається на суд, який отримав судове рішення про проведення відеоконференції, незалежно від спеціалізації та інстанції суду, який прийняв таке рішення (п. 5 Інструкції).

Лише в цьому випадку може бути забезпечено реалізацію положень ч.ч. 4, 6 ст. 336 КПК, яка передбачає обов`язок суду, судового розпорядника або секретаря судового засідання (службової особи установи попереднього ув`язнення або виконання покарань) вручити особі, яка бере участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, пам`ятку про її процесуальні права та перевірити її документи, що посвідчують особу.

Виходячи з викладеного, у кримінальному провадженні всі питання проведення процесуальних дій у режимі відеоконференції (дистанційне судове провадження) під час судового провадження визначено ст. 336 КПК. Однак у ході проведення судового засідання в режимі відеоконференції поза межами суду, з використанням власних технічних засобів реалізація указаних положень ст. 366 КПК України є неможливою, що узгоджується із правовою позицією, висловленою у постанові Верховного Суду від 01.12.2021 року у справі № 760/15429/20, провадження № 51-4104 км 21.

За викладених обставин, клопотання підозрюваної ОСОБА_4 про здійснення дистанційного судового провадження за її участю поза межами приміщення суду за допомогою власних технічних засобів, задоволенню не підлягає.

Вислухавши думку прокурора, яка в судовому засіданні клопотання слідчого про обрання запобіжного заходу підтримала, просила задовольнити та пояснення захисника, який проти задоволення клопотання заперечував, зазначаючи про те, що ОСОБА_4 від органу досудового розслідування не ухиляється, повідомляла орган досудового розслідування про своє місцезнаходження, вимушено покинула територію України через військову агресію Російської Федерації проти України, ще до внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань про вчинення нею інкримінованих кримінальних правопорушень. Вказав на не дотримання органом досудового розслідування порядку встановленого ст.ст. 276-278 КПК України під час повідомлення ОСОБА_4 про підозру та про зміну раніше повідомленої підозри у вчиненні останньою кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 2 ст. 209 КК України, вивчивши клопотання слідчого про обрання запобіжного заходу та дослідивши докази, якими воно обґрунтовується, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Печерським управлінням поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві за процесуального керівництва прокурорів Печерської окружної прокуратури м. Києва здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000821 від 06.05.2023, у якому серед інших 14.12.2023 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, та 10.01.2024 року повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри та про нову підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 2 ст. 209 КК України.

Згідно ч. 1 ст. 42 КПК України, підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому ст.ст. 276-279 КПК України, повідомлено про підозру, особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення, або особа, щодо якої складено повідомлення про підозру, однак його не вручено їй внаслідок не встановлення місцезнаходження особи, проте вжито заходів для вручення у спосіб, передбачений КПК України для вручення повідомлень.

Письмове повідомлення про підозру, згідно вимог ч. 1 ст. 278 КПК України, вручається особі в день його складання слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень.

Порядок вручення повідомлення передбачено ст. 135 КПК України, згідно якої особа викликається до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду шляхом вручення повістки про виклик, надіслання її поштою, електронною поштою чи факсимільним зв`язком, здійснення виклику по телефону або телеграмою.

Як убачається із матеріалів судового провадження, складене 14.12.2023 року слідчим Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_8 та погоджене прокурором Печерської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_9 повідомлення про підозру ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, разом із пам`яткою про процесуальні права та обов`язки підозрюваної особи, направлено ОСОБА_4 засобами поштового зв`язку 14.12.2023 року за місцем її реєстрації за адресою: АДРЕСА_2 , за місцем проживання за адресою: АДРЕСА_1 , та за адресою: АДРЕСА_3 , що підтверджується даними описів вкладень, накладних та фіскальних чеків поштових відправлень АТ «Укрпошта» від 14.12.2023 року.

З наведеного убачається, що органом досудового розслідування у повній мірі виконано вимоги ст.ст. 278, 135 КПК України та вжито заходів для вручення ОСОБА_4 повідомлення про підозру від 14.12.2023 року у спосіб, передбачений ст. ст. 135, 278 КПК України, для вручення повідомлень, що у відповідності до положень ч. 1 ст. 42 КПК України свідчить про набуття нею статусу підозрюваної особи у кримінальному провадженні № 0000821 від 06.05.2023 року.

Аналогічним шляхом, у спосіб, передбачений ст. ст. 135, 278 КПК України, органом досудового розслідування направлено, складене 10.01.2023 року слідчим Печерського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_8 та погоджене прокурором Печерської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_9 повідомлення про зміну раніше повідомлено підозри та про нову підозру ОСОБА_4 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 2 ст. 209 КК України.

Положеннями ч. 6 ст. 193 КПК України передбачено, що слідчий суддя, суд розглядає клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та може обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі доведення прокурором наявності підстав, передбачених ст. 177 цього Кодексу, а також наявності достатніх підстав вважати, що підозрюваний, обвинувачений виїхав та/або перебуває на тимчасово окупованій території України, території держави, визнаної Верховною Радою України державою-агресором, та/або оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Отже, законодавцем передбачено можливість обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою за наявності декількох обставин, які одна від одної не залежать.

У зв`язку із тим, що підозрювану ОСОБА_4 постановою слідчого від 02.02.2024 оголошено у міжнародний розшук, у сторони обвинувачення наявне право на звернення із клопотанням про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на підставі ч. 6 ст. 193 КПК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя виходить з практики Європейського суду з прав людини та вважає, що дані, які вказують на обґрунтовану підозру, та навіть в сторонньої людини не можуть викликати розумних сумнівів в тому, що особа, можливо, вчинила злочин, підтверджується долученими до матеріалів клопотання матеріалами, що містяться, у їх сукупності, а саме: протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 18.05.2023 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_11 від 22.05.2023 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_12 від 10.05.2023 року; протоколом обшуку від 20.07.2023 року; висновком експерта №404/23 від 17.10.2023 року за результатами проведення судової комп?ютерно-технічної експертизи; висновком експертів №473/1/23 від 12.12.2023 року за результатами проведення комісійної судової комп?ютерно технічної експертизи; протоколом допиту свідка ОСОБА_13 від 07.09.2023 року; протоколом пред?явлення особи для впізнання за фотознімками від 01.11.2023 року; протоколом пред?явлення особи для впізнання за фотознімками від 08.11.2023 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_14 від 08.11.2023 року.

Вирішуючи клопотання про обрання запобіжного заходу тримання під вартою, слідчий суддя також враховує тяжкість кримінальних правопорушень, у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_4 те, що тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, та приходить до висновку, що докази та обставини, на які посилається слідчий у клопотанні та прокурор в судовому засіданні, дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрювана ОСОБА_4 перебуває у міжнародному розшуку, з високим ступенем вірогідності буде продовжувати переховуватися від органів досудового розслідування та суду, фактично вже переховується від слідства, може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків, вчинятиме інше кримінальне правопорушення, а тому для запобігання ризиків, які зазначені у клопотанні та наведені в судовому засіданні вважає недостатнім застосування більш м`якого запобіжного заходу.

Водночас, відповідно до практики Європейського Суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.

У ст. 5 Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи R(80) 11 від 27.06.1980 «Про взяття під варту до суду» зауважується, що при розгляді питання про необхідність тримання під вартою, судовий орган повинен брати до уваги обставини конкретної справи, у тому числі характер та тяжкість інкримінованого злочину.

Питання щодо доведеності вини ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованих злочинів та правильності кваліфікації її дій слідчим суддею при розгляді клопотання не вирішувались, оскільки підлягають оцінці при подальшому проведенні досудового розслідування та дослідженню під час розгляду справи по суті.

Керуючись ст.ст. 2, 40, 131, 132, 176-178, 183, 184, 193, 194, 575 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання слідчого - задовольнити, обрати підозрюваній ОСОБА_4 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

У разі затримання особи, відносно якої обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Ухвала слідчого судді підлягає негайному виконанню після її оголошення та може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів.

Слідчий суддя ОСОБА_1