Справа № 462/9808/23
провадження 1-кс/462/2407/23
У Х В А Л А

19 грудня 2023 року слідча суддя Залізничного районного суду м. Львова ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю скаржника ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність органу досудового розслідування щодо невнесення відомостей до ЄРДР

встановила:

В провадженні Залізничного районного суду м. Львова перебуває скарга ОСОБА_3 на бездіяльність посадових осіб ВП №1 ЛРУП №2 ГУНП у Львівській області щодо невнесення в ЄРДР заяви про злочин, в якій ОСОБА_3 просить скасувати незаконні дії службової особи органу досудового розслідування ВП №1 ЛРУП №2 ГУНП у Львівській області, що розглядала його заяву про вчинене кримінальне правопорушення і прийняла рішення щодо невнесення до ЄРДР відомостей, викладених у заяві від 10.12.2023 та визнати їх протиправними, зобов`язати уповноважену особу ВП №1 ЛРУП №2 ГУНП у Львівській області внести відповідні відомості, викладені у заяві журналіста ІА «Журналісти проти корупції» від 10.12.2023 до ЄРДР та розпочати досудове розслідування. Скарга мотивована тим, що 10.12.2023 о 18:50 год ОСОБА_3 скерував на електронну адресу ВП № 1 ЛРУП №2 ГУНП у Львівській області заяву про кримінальне правопорушення за ознаками ч.2 ст. 171 КК України, вчинене стосовно нього, журналіста ІА «Журналісти проти корупції» невстановленими особами під час його перебування 18.10.2023 у смт. Красне Золочівського району, що полягало у незаконному стеженні за ним, таємному фотографуванні під час пересування по території селища та оприлюднення і поширення згаданих матеріалів з коментарями у мережі Інтернет в публікації, під назвою «Продам посвідчення журналіста. Недорого. Гідність вже продано». Станом на 10:00 год 13.12.2023 його заява про кримінальне правопорушення від 10.12.2023 слідчим поліції у відповідності до вимог ст. 214 КПК України не розглянута і відомості, викладені у ній до ЄРДР не внесені. Таким чином, слідчий поліції, що розглядав його заяву, свідомо порушив ч. 1 ст. 214 КПК України, тобто вчинив протиправні, незаконні дії, які підлягають скасуванню.

В судовому засіданні ОСОБА_3 скаргу підтримав та просив таку задоволити.

Представник відділу поліції №1 ЛРУП №2 ГУНП у Львівській області в судове засідання не з`явився, хоча про час та місце розгляду скарги був повідомлений належним чином, що згідно до ч.3 ст. 306 КПК України не є перешкодою для розгляду скарги.

Слідча суддя, заслухавши пояснення ОСОБА_3 , дослідивши матеріали скарги, приходить до наступних висновків.

Відповідно до ст.55 Конституції України, кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб. Саме в запроваджені механізму реального захисту громадянами своїх прав у суді полягає здійснення функцій правової держави та її утвердження як такої.

Слідчою суддею встановлено, що 09.12.2023 ОСОБА_3 звернувся у ВП №1 ЛРУП №2 ГУНП у Львівській області із заявою про вчинення щодо нього, як журналіста ІА «Журналісти проти корупції», незаконних дій у вигляді стеження та фотографування.Дані незаконні дії відбувались 18.10.2023, під час перебування ОСОБА_3 у смт. Красне Золочівського району.

09.12.2023 відомості за вищевказаною заявою були внесені в ЄРДР за №0000530 за ознаками кримінального проступку передбаченого ч. 1 ст. 182 КК України. Матеріали кримінального провадження №0000530 від 09.12.2023 для організації проведення подальшого досудового розслідування скеровано до СД ВП №2 Золочівського РВП ГУНП у Львівській області.

В подальшому, а саме 10.12.2023, ОСОБА_3 повторно звернувся у ВП №1 ЛРУП №2 ГУНП у Львівській області із аналогічною заявою, однак просив слідчого внести відомості викладені у його заяві щодо подій, які мали місце 18.10.2023 у смт. Красне Золочівського району, щодо вчинення відносно нього кримінального правопорушення як журналіста, з попередньою правовою кваліфікацією за ч. 2 ст. 171 КК України.

Відповідно до ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником.

Згідно ч.1 ст.214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Відповідно до п.4 ч.5 ст.214 КПК України та пп.4 п.2.1 Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, до Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела.

Аналіз вищенаведених положень ст. 214 КПК дає підстави для висновків, що у них закріплено спрощену процедуру початку досудового розслідування.

Проте така спрощена процедура не означає, що взагалі відсутні критерії для внесення чи невнесення відповідних відомостей до ЄРДР. Її спрощеність виражається у тому, що для початку досудового розслідування не потрібно проводити попередню перевірку викладених у заяві відомостей, а необхідно лише перевірити зміст самої заяви.

Водночас, для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами ЄРДР такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті Кримінального кодексу України).

Якщо ж зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.

Тобто реєстрації в ЄРДР підлягають не будь-які заяви чи повідомлення, а лише ті, які містять достатні відомості про кримінальне правопорушення та можуть об`єктивно свідчити про вчинення такого кримінального правопорушення.

Такі висновки узгоджуються з позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 30.09.2021 (справа № 556/450/18), у якій зазначено: «...слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з їх змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідками чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР. Таким чином, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР...».

Як встановлено судом, відомості про вчинення відносно ОСОБА_3 кримінального провопорушення, яке мало місце 18.10.2023 у смт. Красне Золочівського району, внесене в ЄРДР №0000530 від 09.12.2023 з попередньою правовою кваліфікацією за ч. 1 ст. 182 КК Україи, однак скаржник вважає, що дане правопорушення також має бути внесене в ЄРДР за ч. 2 ст. 171 КК України. Такі вимоги скаржника на думку суду є необгрунтованими та безпідставними, виходячи з наступного.

Пункт 5 частини 5 статті 214 КПК України містить поняття «попередня правова кваліфікація». Це свідчить про те, що кваліфікація не є статичною, це динамічний процес, який у цьому аспекті розпочинається з правової кваліфікації, яка є саме попередньою і яка, зокрема, у ході ефективного досудового розслідування може зазнавати змін з урахуванням розширення можливостей для сторони обвинувачення встановити дійсні обставини відповідної події. Так, на початку досудового розслідування наявний лише обмежений обсяг відомостей про події. У ході досудового розслідування кількість, обсяг та якість виявлених відомостей збільшуються, і на момент завершення досудового розслідування справи відповідний суб`єкт кваліфікації повинен володіти всіма суттєвими, необхідними й достатніми даними про скоєне діяння (поведінку).

Самостійне визначення особою у заяві про злочин наявності певної статті КК України та бажаної кваліфікації кримінального правопорушення не може автоматично свідчити про те, що було вчинено саме цей злочин. Крім того, дізнавач, слідчий, прокурор не зобов`язані вносити відомості до реєстру у точній відповідності зі змістом заяви в частині обраної заявником правової кваліфікації.

Здійснення судового контролю з боку слідчого судді за діями дізнавача, слідчого, прокурора щодо правильності правової кваліфікації (у тому числі попередньої кваліфікації при внесенні відомостей заяви про кримінальне правопорушення до ЄРДР) на етапі досудового розслідування до повідомлення особи про підозру КПК України не передбачено. Виправлення допущених дізнавачем, слідчим помилок на цьому етапі можливе прокурором в рамках процесуального керівництва досудовим розслідуванням.

Той факт, що кримінальне провадження №0000530 зареєстроване, свідчить про можливість (й обов`язок сторони обвинувачення) подальшого збирання доказів у цьому провадженні, що, у свою чергу, не виключає можливості подальшого уточнення правової кваліфікації кримінального правопорушення, у тому числі й до правової кваліфікації за ч.2 ст. 171 КК України, яку заявник вважає правильною.

Отже, необхідність внесення слідчим тієї самої події кримінального правопорушення, відомості про які вже внесені до ЄРДР, але з іншою кваліфікацією, не є підставою для повторного внесення до ЄРДР відомостей щодо однієї і тієї ж події, а тому суд приходить до висновку про відмову у задоволенні скарги.

Керуючись ст. 303, 304, 306, 307, 309 КПК України слідча суддя,

постановила:

в задоволенні скарги відмовити.

На ухвалу суду може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом семи діб з дня її оголошення.

Повний текст ухвали складено 20.12.2023.

Слідча суддя: /підпис/

З оригіналом згідно. Оригінал ухвали міститься в матеріалах справи №462/9808/23. Ухвала 19.12.2023 набрала законної сили.

Виготовлено з автоматизованої системи документообігу суду.

Копія виготовлена

Слідча суддя: ОСОБА_1