ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-кп/803/926/24 Справа № 204/3992/23 Головуючий у 1-й інстанції - ОСОБА_1 Доповідач - ОСОБА_2
УХВАЛА

про самовідвід

29 січня 2024 року м. Дніпро

Суддя-доповідач судової палати з розгляду кримінальних справ Дніпровського апеляційного суду ОСОБА_2 , ознайомившись з апеляційними скаргами захисників ОСОБА_3 та ОСОБА_4 в інтересах обвинуваченого ОСОБА_5 на ухвалу Жовтневого районного суду м.Дніпропетровська від 17 січня 2024 року у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000032, про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.111, ч.3 ст.27 ч.1 ст.258-3, ч.3 ст.27 ч.2 ст.28 ч. 2 ст.258-5, ч.1 ст.366, ч.3 ст.209 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 17 січня 2024 року обвинуваченому ОСОБА_5 продовжено строк застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до 16 березня 2024 року.

Не погоджуючись з цим рішенням захисники обвинуваченого звернулись до суду з апеляційними скаргами.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 25 січня 2024 року головуючим для розгляду вищезазначеного провадження визначена суддя ОСОБА_2 .

Матеріали вказаного провадження були передані судді ОСОБА_2 26 січня 2024 року.

При перевірці вищевказаних апеляційних скарг встановлені підстави, передбачені ч. 4 ст. 75 КПК України, які унеможливлюють мою участь у розгляді даної справи.

За приписами статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього обвинувачення.

Згідно з положеннями п. 4 ч. 1 ст. 75 КПК України суддя не може брати участь у кримінальному провадженні за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості.

Відповідно до ч. 1 ст. 80 КПК України за наявності підстав, передбачених ст.ст. 75-79 КПК України, слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, захисник, представник, експерт, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід.

Згідно правової позиції Верховного Суду, викладеної у постановах від 22 жовтня 2019 року (справа № 311/3428/18), від 25 лютого 2020 року (справа №619/1205/17), від 18 лютого 2021 року (справа № 127/17123/19) та від 19 жовтня 2021 року (справа № 127/18010/17), для забезпечення вимог процесуальної форми щодо недопущення сторонніх впливів на прийняття процесуальних рішень у кримінальному процесі України законодавцем закріплено інститут самовідводу, відводу, який передбачає інструменти для усунення упередженої службової особи від здійснення розслідування та судового розгляду кримінального провадження, сприяє підвищенню рівня довіри громадськості до суду та винесених ним рішень. Допустимість повторної участі судді у одному кримінальному провадженні диктується логікою побудови системи судового контролю. Термін контроль інтерпретується як перевірка діяльності кого-, чого- небудь. Судовий контроль не належить до правосуддя і є специфічною діяльністю суду. Вона має контрольний характер і забезпечує охорону конституційних прав громадян від свавільного і невиправданого втручання та обмеження з боку органів державної влади. Беручи до уваги те, що ці обставини можуть позначитися на об`єктивності й неупередженості судді при розгляді кримінального провадження по суті, законодавець включив зазначені дії до числа тих, що перешкоджають участі судді в його розгляді по суті. Адже, хоча діяльність судді із судового контролю не має прямого відношення до вирішення кримінального провадження по суті, проте він знайомиться з матеріалами провадження, і у нього при цьому складається внутрішнє переконання щодо його обставин, особи підозрюваного. А тому, якби в майбутньому йому довелося розглядати цю справу по суті, він би не міг вважатися безстороннім, оскільки зв`язаність судді прийнятим рішенням не може не проявитися в подальшому.

Так, під час апеляційного перегляду було встановлено, що в провадженні Дніпровського апеляційного суду в період з 01 січня 2017 року по теперішній час перебували провадження за апеляційними скаргами захисників в інтересах підозрюваного ОСОБА_5 на ухвали слідчих суддів про обрання, продовження дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а також про арешт майна в рамках кримінального провадження №0000032.

В рамках вказаного кримінального провадження я приймала участь у складі колегії суддів у розгляді апеляційних скарг захисників в інтересах ОСОБА_5 :

- на ухвалу слідчого судді Бабушкінського районного суду м.Дніпропетровська від 10 липня 2017 року про накладення арешту на майно (провадження №11-сс/803/955/17);

- на ухвалу слідчого судді Бабушкінського районного суду м.Дніпропетровська від 21 липня 2017 року про накладення арешту на майно (провадження №11-сс/803/954/17);

- на ухвалу слідчого судді Бабушкінського районного суду м.Дніпропетровська від 10 липня 2017 року про накладення арешту на майно (провадження №11-сс/803/956/17).

- на ухвалу слідчого судді Жовтневого районного суду м.Дніпропетровська від 23 січня 2023 року про повернення скарги захисника ОСОБА_6 на бездіяльність прокурора та слідчого (провадження № 11-сс/803/398/23);

- на ухвалу слідчого судді Красногвардійського районного суду м.Дніпропетровська від 13 лютого 2023 року про відмову у задоволенні скарги захисника ОСОБА_7 на постанову прокурора про застосування щодо ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою (провадження № 11-сс/803/522/23);

- на ухвалу слідчого судді Красногвардійського районного суду м.Дніпропетровська від 23 березня 2023 року про продовження застосування щодо ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою (провадження №11-сс/803/1632/23).

Під час розгляду зазначених апеляційних скарг мною у складі колегії суддів відповідно до вимог ст.ст. 177, 194 КПК України встановлювалась доведеність наданих сторонами кримінального провадження доказів обставин, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованих йому кримінальних правопорушень, та інших обставин, передбачених КПК України.

При цьому, у зв`язку із вказаними обставинами у даному кримінальному провадженні під час розгляду апеляційних скарг захисників ОСОБА_8 , ОСОБА_3 , ОСОБА_6 в інтересах обвинуваченого ОСОБА_5 на ухвалу Жовтневого районного суду м.Дніпропетровська від 28 червня 2023 року про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 захисником ОСОБА_6 було заявлено відвід колегії суддів, у тому числі і мені, який ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 07 серпня 2023 року було задоволено, а справу передано до відділу забезпечення судового процесу судової палати з розгляду кримінальних справ для визначення складу колегії суддів в порядку, передбаченому ст. 35 КПК України.

Викладені обставини як для сторін, так і для стороннього спостерігача можуть стати підставою вважати упередженою участь судді ОСОБА_2 в апеляційному перегляді ухвали Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 17 січня 2024 року за доводами апеляційної скарги.

Стаття 6 Європейської Конвенції «Про захист прав людини та основоположних свобод» гарантує кожному право на справедливий суд. Відповідно до пункту 1 зазначеної статті, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Згідно з Коментарем до Кодексу суддівської етики, затвердженого рішенням V з`їзду суддів України від 24 жовтня 2002 року (у редакції, затвердженій XI черговим з`їздом суддів України 22 лютого 2013 року), затвердженим рішенням Ради суддів України від 04 лютого 2016 року № 1, необхідно пам`ятати, що інститут відводу (самовідводу) судді від участі у розгляді конкретної справи - це одна із найважливіших гарантій здійснення правосуддя неупередженим та справедливим судом. Він покликаний ліквідувати найменшу підозру у заінтересованості судді у результатах розглянутої справи, навіть якщо такої заінтересованості немає, бо тут головним є публічний інтерес.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини, постановленого 24.05.1989 року у справі за заявою Гаусшильдта (Hauschildt Case), при зовнішній демонстрації судом незалежності та безсторонності можуть виникнути щодо цього сумніви. Важливою є та довіра, яку суди в демократичному суспільстві повинні викликати у громадськості.

Відповідно до положень Кодексу суддівської етики та вимог п. 2.5 Бангалорських принципів діяльності судді, схвалених резолюцією 2006/23 Економічної і Соціальної Ради ООН від 27 липня 2006 року, суддя повинен взяти самовідвід від участі в будь-якому процесі, коли сторонньому спостерігачеві може видатись, що суддя не здатен винести неупередженого рішення.

З урахуванням наведеного з метою усунення будь-якої видимості упередженості судді, з погляду правових критеріїв, встановлених національним законодавством, а також з метою забезпечення прав обвинувачених на справедливий судовий розгляд та недопущення сумніву у незалежного, достатньо проінформованого спостерігача та інших учасників судового провадження щодо упередженості та необ`єктивності розгляду даної справи, вважаю за необхідне заявити самовідвід.

Керуючись ст.ст. 75, 80, 81, 82 КПК України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Заявити самовідвід від участі у розгляді матеріалів провадження за апеляційними скаргами захисників ОСОБА_3 та ОСОБА_4 в інтересах обвинуваченого ОСОБА_5 на ухвалу Жовтневого районного суду м.Дніпропетровська від 17 січня 2024 року у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000032, про продовження строку застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_5 , обвинуваченого у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.1 ст.111, ч.3 ст.27 ч.1 ст.258-3, ч.3 ст.27 ч.2 ст.28 ч. 2 ст.258-5, ч.1 ст.366, ч.3 ст.209 КК України.

Матеріали кримінального провадження направити на повторний автоматичний розподіл автоматизованою системою документообігу суду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_2