19.10.2023
справа № 642/5415/21
провадження № 1кп/642/225/23
УХВАЛА

Іменем України

19 жовтня 2023 року м. Харків

Ленінський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого - судді ОСОБА_1

при секретарі - ОСОБА_2 ,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

представника потірпілої - ОСОБА_6 ,

розглянувши у судовому засіданні, в режимі відеоконференції, клопотання сторони захисту у кримінальному провадженні №0000403 від 17.06.2021 за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,

за ч. 3 ст. 15, ч. 2 ст. 186, ч. 2 ст. 187 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

На розгляді Ленінського районного суду м. Харкова перебуває вказане кримінальне провадження.

Від обвинуваченого ОСОБА_5 надішло клопотання про призначення психологічної експертизи з використанням поліграфу, з метою перевірки інформації вказаної у протоколах слідчих дій, та надав добровільну згоду на учакть у проведенні такої експертизи.

Крім того, від захисника обвинуваченого адвоката ОСОБА_4 подано клопотання про допит у якості свідків. А саме, слідчого СВ ВП № 2 ХРУП № 3 ГУНП в Харківській області ОСОБА_7 , яким складався протокол затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину ОСОБА_5 , оскільки у протоколі про затримання не вказано час коли був затриманий підозрюваний, не вказано адрес понятих, які були залучені, та їх повних анкетних даних.

Також, вказаним слідчим проводилась слідча дія пред`явлення особи для впізнання, та були залучені поняті ОСОБА_8 та ОСОБА_9 яких захисник просить також допитати у якості свідків.

У судовому засіданні обвинувачений ОСОБА_5 підтримав своє клопотання та клопотання захисника.

Захисник ОСОБА_4 підтримав своє клопотання, та в обгрунтування зазначив, що свідків, що були залучені у якості понятих - ОСОБА_8 та ОСОБА_9 , сторона захисту має намір допитати з метою з`ясування чи був залучений захисник під час проведення слідчої дії, а також щодо обставин затримання підозрюваного ОСОБА_5 . Щодо клопотання обвинуваченого про призначення експертизи поклався на розсуд суду.

Прокурор у судовому засіданні проти задоволення клопотань сторони захисту заперечував, посилаючись на їх необгрунтованість.

Представник потерпілої ОСОБА_6 також заперечував проти задоволення клопотань.

Суд вислухавши доводи учасників процесу, дослідивши клопотання та матеріали справи, приходить до висновку щодо відмови у задоволенні клопотань.

Згідно з ч.1ст.93 КПК України, збирання доказів здійснюється сторонами кримінального провадження, потерпілим, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у порядку, передбаченому цим Кодексом.

Відповідно до ст.242 означеного Кодексу, експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання, а слідчий або прокурор зобов`язані забезпечити проведення експертизи щодо: встановлення причин смерті; встановлення тяжкостіта характерутілесних ушкоджень; визначенняпсихічного станупідозрюваного занаявності відомостей,які викликаютьсумнів щодойого осудності,обмеженої осудності; встановленнявіку особи,якщо ценеобхідно длявирішення питанняпро можливістьпритягнення їїдо кримінальноївідповідальності,а іншимспособом неможливоотримати цівідомості; визначеннярозміру матеріальнихзбитків,якщо потерпілийне можеїх визначитита ненадав документ,що підтверджуєрозмір такоїшкоди,розміру шкодинемайнового характеру,шкоди довкіллю,заподіяного кримінальнимправопорушенням.

Пунктом 6.8 «Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень» (даліІнструкція), затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 року № 53/5, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 03.11.1998 за №705/3145, з метою отримання лише орієнтувальної інформації можуть проводитися опитування із застосуванням спеціального технічного засобу - комп`ютерного поліграфа.

Пунктом 6.8.1 наведеної Інструкції передбачено, що предметом опитування із застосуванням спеціального технічного засобу - комп`ютерного поліграфа є отримання орієнтувальної інформації щодо: ступеня ймовірності повідомленої опитуваною особою інформації; повноти наданої опитуваною особою інформації; джерела отриманої опитуваною особою інформації; уявлень опитуваної особи про певну подію; іншої орієнтувальної інформації, необхідної для конструювання версій розслідування певних подій.

Суд зазначає, що за визначенням «поліграф» (детектор брехні) - є різновидом психофізіологічної апаратури і являє собою комплексну багатоканальну апаратну методику реєстрації змін психофізіологічних реакцій людини у відповідь на пред`явлення за спеціальною схемою певних психологічних стимулів; аналіз інформації, отриманої від людини в процесі опитування за допомогою поліграфа, як стверджується, дає змогу одержувати необхідну орієнтувальну інформацію та виявляти ту, яку людина приховує.

Поліграф - це багатоканальний осцилограф, який проводить одночасний запис показників кров`яного тиску, дихання, рухових реакцій, робить електрокардіограму тощо. Водночас, на основні чотири показники, які вимірюються поліграфом (артеріальний тиск, пульс, потовиділення, частота дихання) впливає велика кількість емоцій, в тому числі радість, ненависть, печаль, тривога, депресія. Зв`язок цих параметрів у сукупності із намірами безперечного обману до цього часу наукою не доведено. При цьому слід зазначити, що поліграф не читає думки, а лише реєструє фізіологічну активність та зміну її параметрів. Він виявляє не брехню, а лише збудження, яке з певною долею вірогідності може свідчити про неправду. По фізіологічним реакціям не можна точно встановити природу процесу, що їх викликав (позитивна чи негативна емоція, біль, якісь асоціації, брехня, переляк).

Таким чином, судова експертиза із застосуванням спеціального технічного засобу комп`ютерного поліграфа - це різновид психологічної експертизи, яка проводиться у вигляді дослідження експертом-поліграфологом на основі спеціальних знань з використанням комп`ютерного поліграфа психофізіологічних реакцій людини у відповідь на пред`явлені в ході дослідження стимули з метою перевірки достовірності інформації, що надається досліджуваною особою. Положеннями чинного законодавства не передбачена можливість перевірки правдивості показань учасників справи із застосуванням поліграфа (детектора брехні) або прийняття судом в якості доказу отриманих таким чином відомостей, які носять орієнтовний характер.

До того ж, частиною 4 ст.8 Закону Україну «Про судову експертизу», методики проведення судових експертиз (крім судово-медичних та судово-психіатричних) підлягають атестації та державній реєстрації в порядку, що визначається Кабінетом Міністрів України.

Однак, методика проведення судової психофізіологічної експертизи із застосуванням поліграфа або психофізіологічного дослідження з використанням поліграфа (про призначення якого обвинуваченим ОСОБА_5 заявлено клопотання), яка б була належним чином атестована та зареєстрована, станом на теперішній час відсутня.

Суд також звертає увагу на відсутність відповідного нормативно-правового акту, що врегульовує питання проведення судової експертизи (психофізіологічне дослідження з використанням поліграфу (детектору брехні) для цілей кримінального провадження, зокрема із визначенням основних принципів використання поліграфа.

Призначення психологічної експертизи з використанням поліграфу у даному кримінальному провадженні, суд вважає невиправданим, оскільки правдивість і неправдивість показань обвинуваченого , носить етичний та юридичний характер і відноситься до сфери понять, прояв яких не можливо зафіксувати фізичними приладами. Поліграф лише об`єктивно реєструє фізіологічні функції організму, дозволяє зафіксувати емоційну напругу, пов`язану з питаннями тесту.

Аналогічну правову позицію висловила Перша судова палата Касаційного кримінального суду Верховного Суду у постанові від 06.03.2018 року (справа №686/12914/16-к, провадження №51-173 км 18), яка зауважила, що висновки психофізіологічного дослідження не можуть бути взяті до уваги як доказ достовірності показань особи, у зв`язку з тим, що оцінку достовірності показань надає слідчий або суд, але аж ніяк не психологофізіологічна експертиза.

На підставі викладеного, зважаючи на не віднесення законодавцем судово-психологічної експертизи із застосуванням комп`ютерного поліграфа до обов`язкових експертиз (ч.2 ст.242 КПК), суд з урахуванням відсутності нормативно-правового акту, що врегульовує питання проведення такої експертизи для цілей кримінального провадження, доходить висновку щодо недоцільності призначення такої експертизи, і залишенням без задоволення клопотання обвинуваченого.

Що стосується клопотання захисника, то суд зазначає наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 65 КК України, свідком є фізична особа, якій відомі або можуть бути відомі обставини, що підлягають доказуванню під час кримінального провадження, і яка викликана для давання показань.

Згідно з ч. 2 ст. 91 КПК України, доказування полягає у збиранні, перевірці та оцінці доказів з метою встановлення обставин, що мають значення для кримінального провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 92 КПК України, обов`язок доказування обставин, передбачених статтею 91 цього Кодексу, за винятком випадків, передбачених частиною другою цієї статті, покладається на слідчого, прокурора та, в установлених цим Кодексом випадках, - на потерпілого.

Згідно з ч. 1 ст. 95 КПК України, показання - це відомості, які надаються в усній або письмовій формі під час допиту підозрюваним, обвинуваченим, свідком, потерпілим, експертом щодо відомих їм обставин у кримінальному провадженні, що мають значення для цього кримінального провадження.

Відповідно дро ч. 1 ст. 23 КПК України, суд досліджує докази безпосередньо. Показання учасників кримінального провадження суд отримує усно.

Відповідно до ч. 4 ст. 96 КПК України, свідок може бути допитаний щодо попередніх показань, які не узгоджуються із його показаннями.

Виходячи з указаних імперативних норм, керуючись принципом презумпції невинуватості, де за ч. 2 ст. 17 КПК України, ніхто не зобов`язаний доводити свою невинуватість у вчиненні кримінального правопорушення і має бути виправданим, якщо сторона обвинувачення не доведе винуватість особи поза розумним сумнівом, та принципом диспозитивності, де за ч. 1, 3 ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом; слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

Щодо допиту в якості свідків, які були понятими при проведенні пред`явлення особи для впізнання, то відповідно до абз. 4 ч. 7 ст. 223 КПК України, поняті можуть бути допитані під час судового розгляду як свідки проведення відповідної слідчої (розшукової) дії.

При цьому суд враховує обгрунтування захисника щодо потреби допиту вказаних осіб.

Відповідна слідча дія була зафіксована у протоколі пред`явлення особи для впізнання від 18.06.2021 року.

Відповідно до ч. 5 ст. 104 КПК України, зауваження і доповнення зазначаються у протоколі перед підписами. Протокол підписують усі учасники, які брали участь у проведенні процесуальної дії. Якщо особа через фізичні вади або з інших причин не може особисто підписати протокол, то ознайомлення такої особи з протоколом здійснюється у присутності її захисника (законного представника), який своїм підписом засвідчує зміст протоколу та факт неможливості його підписання особою.

Як вбачається із протоколу пред`явлення особи для впізнання від 18.06.2021 зауважень від учасників слідчої дії не надійшло, а також зазначено учасників вказаної слідчої дії, та маються їх підписи.

При цьому безпідставним суд вважає потребу допиту вказаних свідків з метою встановлення обставин затримання підозрюваного ОСОБА_5 , адже поняті ОСОБА_8 , ОСОБА_9 були залучені до участі у іншій слідчій дії.

Не обгрунтованим також суд вважає клопотання захисника в частині допиту у якості свідка слідчого, що проводив слідчі дії. Оскільки, ті доводи на які посилався адвокат можуть були перевірені шляхом дослідження письмових доказів судом.

Оскільки зазначені свідки не були очевидцями кримінальних правопорушень, а обставини проведення слідчих дій судом були перевірені шляхом дослідження письмових доказів, оцінка їм буде надана судом. потреби у допиті вказаних осіб суд не вбачає. Зазначене узгоджується із правовою позицією викладеною у постанові Верховного Суду від 16 лютого 2023 у справі № 333/382/20.

На підставі викладеного, керуючись ст. 2, 7, 9, 22, 26, 28, 93-95, 242-243, 350, 369-372, ч.2 ст.376 КПК України, Колегія суддів

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання обвинуваченого ОСОБА_5 про призначення психологічної експертизи з використанням поліграфа відмовити.

У задоволенні клопотання захисника обвинуваченого ОСОБА_5 адвоката ОСОБА_4 щодо допиту в якості свідків слідчого ОСОБА_7 , та осіб, що приймали участь у якості понятих під час проведення слідчої дії пред`явлення особи для впізнання : ОСОБА_8 , ОСОБА_9 відмовити.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Суддя - ОСОБА_1