Провадження № 1-кс/331/20/2024
Справа № 331/661/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 січня 2024 року м. Запоріжжя

Слідчий суддя Жовтневого районного суду міста Запоріжжя ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши клопотання слідчого СВ ВП № 2 Мелітопольського РУП ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою по кримінальному провадженню № 0003199, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 08 листопада 2019 року, підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України,-

В С Т А Н О В И В:

Слідчий СВ ВП № 2 Мелітопольського РУП ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою по кримінальному провадженню № 0003199, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 08 листопада 2019 року, за ознаками вчинення злочину, передбаченого ч. 2 ст. 189 КК України, відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

В обґрунтування клопотання органом досудового розслідування зазначено, що досудовим розслідування встановлено, що 08.11.2019, в проміжок часу з 09 годин 15 хвилин до 12 години 00 хвилин, ОСОБА_4 , в ході раптово виниклого умислу на таємне викрадення чужого майна, діючи повторно, з корисливих мотивів, переконавшись в тому, що за його діями ніхто не спостерігає, шляхом перетину паркану проник на територію домоволодіння будинку АДРЕСА_1 . Після чого, знаходячись на території домоволодіння АДРЕСА_1 , продовжуючи свій злочинний умисел, направлений на таємне викрадення чужого майна, діючи з корисливим мотивом, ОСОБА_4 шляхом віджиму металопластикового вікна, про`ник до вищевказаного будинку звідки таємно викрав майно, яке належить ОСОБА_5 а саме:

- планшет марки «Lenovo», моделі «IdeaPad S6000-F BLAK», серійний номер «HB07B2LA» в корпусі чорного кольору, вартістю 3600 гривень;

- мобільний телефон марки «Samsung», в корпусі білого кольору, вартістю 3000 гривень;

- зубні коронки, в кількості 4 штуки, виготовлені з золота 809 проби, загальною вагою 29.02 грами та чистою вагою 28,8 грами, загальною вартістю 6000 гривень.

Після чого, ОСОБА_4 покинув територію домоволодіння. Своїми умисними діями ОСОБА_4 спричинив потерпілому ОСОБА_5 майнову шкоду на загальну суму 12600 гривень 00 копійок.

Таким чином ОСОБА_4 , підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. З ст. 185 КК України, тобто таємному викраденні чужого майна (крадіжці), поєднаній з проникнення у житло, вчиненому повторно.

Вказане кримінальне правопорушення (злочин) 08.11.2019 внесено в Єдиний реєстр досудового розслідування № 0003199, за ознаками кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. З ст. 185 КК України.

09.04.2020 року складено письмове повідомлення про підозру ОСОБА_6 , у вчиненні кримінального правопорушення (злочину) передбаченого ч. З ст. 185 КК України.

12.05.2020 року підозрюваного ОСОБА_4 оголошено у розшук у зв`язку з переховуванням від органі досудового розслідування.

Вина підозрюваного ОСОБА_6 , обґрунтована наступними доказами, зібраними за час досудового розслідування:

- допитом потерпілого ОСОБА_5 ;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_7 ;

- протоколом допиту свідка ОСОБА_8 ;

- протоколом пред`явлення особи для впізнання від 28.02.2020;

- поясненням ОСОБА_4 .

Враховуючи те, що ОСОБА_4 об`єктивно підозрюється у вчинені кримінального правопорушення (злочину), передбаченому ч. 3 ст.185 КК України, за вчинення, якого передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком від трьох до шести років, будучи особою, яка раніше судима за вчинення умисних тяжких корисливих злочинів, судимість за вчинення яких не знята та не погашена у встановленому законом порядку, на території України реєстрації і постійного місця проживання не має, міцні соціальні зв`язки відсутні, утриманців не має, є громадянином іншої держави, є достатні підстави вважати, що ОСОБА_4 з метою ухилення від кримінального покарання буде переховуватися від органів досудового розслідування та суду.

Крім того, ОСОБА_4 не працює, отже не має постійного джерела доходу, підозрюється у вчинені корисливого злочину, будучі особою, яка раніше судима, за вчинення умисних корисливих злочинів, судимість за вчинення яких не знята та не погашена у встановленому законом порядку, був звільнений з місця відбуття покарання 28.12.2018 і через нетривалий час, повторно вчинив новий корисливий злочин, дає підстави вважати, що він може вчинити інше кримінальне правопорушення.

Таким чином, вважаю, що існують наступні ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме підозрюваний ОСОБА_4 може:

1) переховуватися від органів досудового розслідування та суду;

2) вчинить інше кримінальне правопорушення.

Згідно з п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до трьох років.

Вважаю, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, з наступних підстав:

при обранні запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання або домашнього арешту підозрюваний зобов`язується не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований, житла, в якому він проживає чи перебуває, без дозволу слідчого. Враховуючи тяжкість вчиненого злочину, відсутність місця реєстрації та постійного місця проживання, роботи, є ризик того, що ОСОБА_4 буде переховуватись від органів досудового розслідування; особи, які заслуговують на довіру та поручатися за виконання підозрюваним ОСОБА_4 обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України, відсутні, що унеможливлює застосування запобіжного заходу у вигляді особистої поруки.

Враховуючи те, що ОСОБА_4 офіційно ніде не працевлаштований, застосування щодо підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави, неможливо.

У зв`язку з вищевикладеним, враховуючи те, що, підозрюваний ОСОБА_4 з метою уникнення притягнення до кримінальної відповідальності буде переховується від органів досудового розслідування вважаю, що запобігти встановленим ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, неможливо при застосуванні до ОСОБА_4 запобіжного заходу, більш м`якого, ніж тримання під вартою.

Слідчий та прокурор, кожен в окремості, в судове засідання не з`явилися, хоча про час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином. Причини своєї неявки суду не повідомили. Заяв або клопотань, які б перешкоджали розгляду справи від них до суду не надходило.

Частиною ч. 1 ст. 135 КПК України визначено, що особа викликається до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду шляхом вручення повістки про виклик, надіслання її поштою, електронною поштою чи факсимільним зв`язком, здійснення виклику по телефону або телеграмою.

З матеріалів справи вбачається, що слідчий та прокурор належним чином повідомлялися про розгляд справи, про що свідчить наявна в матеріалах справи телефонограма.

Однією з основних вимог до поведінки судді, закріплених у ст. 6 Закону України « Про судоустрій і статус суддів»: - при здійсненні правосуддя дотримуватися вимог Конституції та законів України, забезпечувати повний, всебічний та об`єктивний розгляд судових справ з дотриманням установлених законом строків.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких є не допустити судовий процес у безладний рух.

З рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998р. та «Креуз проти Польщі» від 19.06.2001р. вбачається, що право на суд не є абсолютним та воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Із зазначеного слідує, що розгляд справи за відсутності слідчого та прокурора не є порушенням права на справедливий захист та не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

Слідчий суддя, вивчивши матеріали додані до клопотання, приходить до наступного.

Матеріалами справи встановлено, що 21 липня 2023 року слідчий СВ ВП №2 Мелітопольського РУП ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді з клопотанням про надання дозволу на затримання підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з метою його приводу для розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою по кримінальному провадженню № 0003199, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 08 листопада 2019 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України.

Ухвалою слідчого судді від 21 липня 2023 року дозволено затримання підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з метою його приводу для участі у розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою по кримінальному провадженню № 0003199, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 08 листопада 2019 року, за ознаками вчинення злочину, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України. Виконання ухвали про здійснення приводу доручено органу, в провадженні якого перебуває кримінальне провадження. Строк дії ухвали встановлено до 21 січня 2024 року.

Станом на 21 січня 2024 року ОСОБА_4 не затримано, місце його перебування не встановлене.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчинені особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені ч. 1 цієї статті.

Прокурор, слідчий не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених КПК України.

Відповідно до ст. 193 КПК України розгляд клопотання про застосування запобіжного заходу здійснюється за участю слідчого, підозрюваного, обвинуваченого, його захисника, крім випадків, передбачених частиною шостою цієї статті.

Відповідно до ч. 6 ст. 193 КПК України слідчий суддя, суд може розглянути клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого, лише у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 цього Кодексу, буде доведено, що підозрюваний, обвинувачений оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, суд за участю підозрюваного, обвинуваченого розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Відповідно до листа № 511-550/0/4-13 від 04.04.2013 року Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про деякі питання порядку застосування запобіжних заходів під час досудового розслідування та судового провадження відповідно до кримінального процесуального кодексу України» слідчий суддя, суд наділений правом розглянути клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного, обвинуваченого лише у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених ст. 177 КПК, буде доведено, що такого підозрюваного, обвинуваченого оголошено у міжнародний розшук (ч. 6 ст. 193 КПК). Обов`язок доведення факту перебування підозрюваного, обвинуваченого у міжнародному розшуку покладається на слідчого, слідчого, який подав клопотання про застосування запобіжного заходу, та підтверджується відповідними відомостями (довідка, витяг із бази даних Інтерполу тощо).

Ухвалу слідчого судді, суду про дозвіл на затримання з метою приводу підозрюваного, обвинуваченого має бути виконано у строк, встановлений у цій ухвалі. Ухвала про дозвіл на затримання з метою приводу втрачає законну силу з моменту закінчення строку дії ухвали, зазначеного в ній, або закінчення шести місяців із дати постановлення ухвали, у якій не зазначено строку її дії (ч. 1 ст. 408 КПК). У зв`язку з цим клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або зміну іншого запобіжного заходу на тримання під вартою слідчий суддя залишає без розгляду.

Приймаючи до уваги те, що ОСОБА_4 на теперішній час, відповідно до ухвали слідчого судді Жовтневого районного суду м. Запоріжжя від 21 липня 2023 року не затримано та не доставлено до суду для розгляду клопотання стосовно обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя позбавлений законних підстав застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, у зв`язку із чим, вважає за необхідне клопотання слідчого залишити без розгляду.

Керуючись ст. ст. 176-178, 183, 184, 194 КПК України, -

У Х В А Л И В:

Клопотання слідчого СВ Мелітопольського РУП ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою по кримінальному провадженню № 0003199, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 08 листопада 2019 року, підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 185 КК України, залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1