Провадження № 1-кс/638/3444/23
УХВАЛА

Іменем України

22 грудня 2023 року м. Харків

Слідчий суддя Дзержинського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання уповноваженої особи на здійснення досудового розслідування СД-ДОП Харківського РУП №3 ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0001033 від 20.12.2023 за ознаками кримінального правопорушення проступку, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України,-

ВСТАНОВИВ:

Уповноважена особа на здійснення досудового розслідування СД-ДОП Харківського РУП №3 ГУНП в Харківській області лейтенант поліції ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді Дзержинського районного суду м. Харкова з клопотанням, погодженим з прокурором, про накладення арешту на майно, яке було вилучено в ході огляду місця події від 19.12.2023 за адресою: АДРЕСА_1 , а саме предмет зовні схожий на ніж з рукояткою білого кольору, який було вилучено до паперового конверту НПУ з метою збереження речових доказів в кримінальному провадженні №0001033 від 20 грудня 2023 року, за ознаками кримінального правопорушення-проступку, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України.

Своє клопотання слідчий мотивує тим, що 20.12.2023 до ч/ч ХРУП №3 ГУНП в Харківській області надійшла заява гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про те що 19.12.2023 приблизно о 19 год. 57 хв. за адресою: АДРЕСА_1 , гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 умисно спричинив тілесні ушкодження заявнику.

19.12.2023 в період часу з 22 год. 04 хв. по 22 год. 28 хв., під час проведення огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 , було виявлено предмет зовні схожий на ніж з рукояткою білого кольору, та який було вилучено до паперового конверту НПУ.

Відомості за даним фактом, 20.12.2023 внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001033, попередня правова кваліфікація - ч. 1 ст. 125 КК України.

Постановою уповноваженої особи на здійснення досудового розслідування СД-ДОП ХРУП №3 ГУНП в Харківській області лейтенантом поліції ОСОБА_3 предмет зовні схожий на ніж з рукояткою білого кольору, який було вилучено та поміщено до паперового конверту НПУ було визнано речовими доказами в кримінальному провадженні №0001033 від 20.12.2023, за ч. 1 ст. 125 КК України та передано на зберігання до камери речових доказів ХРУП №3 ГУНП в Харківській області.

У судове засідання слідчий не з`явилася, про час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином, надала заяву про розгляд справи за її відсутності.

Власник майна в судове засідання не з`явився, про судове засідання повідомлений належним чином, причини неявки суду не повідомив, з клопотанням про відкладення розгляду справи не звертався.

Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

З огляду на наведене, слідчий суддя прийшов до висновку про можливість розгляду клопотання за відсутності прокурора та власника майна.

Відповідно до ст. 107 КПК України технічні засоби фіксування кримінального провадження не застосовувались.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання та дослідивши додані до нього матеріали, приходить до наступного.

Відповідно до положень статті 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Крім того, відповідно до вимог ст. 170 КПК України арешт майна може передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатись будь-яким чином таким майном та використовувати його. Заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкоджати кримінальному провадженню.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до положень п.2 ч.2, ч.3 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів, та накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Відповідно до положень ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст. 168 КПК України тимчасове вилучення майна: речей та документів, які мають значення для кримінального провадження, може здійснюватися також під час обшуку та огляду. Тому тимчасове вилучене майно може належати не тільки підозрюваному (ч. 1 ст. 167 КПК України), а й іншим особам.

У провадженні СД ХРУП №3 ГУ НП в Харківській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001033 від 20.12.2023, за ч. 1 ст. 125 КК України, за наступною фабулою: «20.12.2023 до ч/ч ХРУП №3 ГУНП в Харківській області надійшла заява гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про те що 19.12.2023 приблизно о 19 год. 57 хв. за адресою: АДРЕСА_1 , гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 умисно спричинив тілесні ушкодження заявнику», що підтверджено витягом з ЄРДР від 20.12.2023.

Клопотання слідчого підтверджується доданими до клопотання доказами, а саме: протоколом огляду місця події від 19.12.2023 в період часу з 22.04 год до 22 год 28 год., поясненнями ОСОБА_6 , ОСОБА_5 , постановою уповноваженої особи Харківського РУП № 3 ГУНП в Харківській області від 20.12.2023 про визнання речовими доказами у уповноваженої особи на здійснення досудового розслідування СД-ДОП ХРУП №3 ГУНП в Харківській області лейтенантом поліції ОСОБА_3 предмет зовні схожий на ніж з рукояткою білого кольору, який було вилучено та поміщено до паперового конверту НПУ було визнано речовими доказами в кримінальному провадженні №0001033 від 20.12.2023, за ч. 1 ст. 125 КК України та передано на зберігання до камери речових доказів ХРУП №3 ГУНП в Харківській області.

Вищевказане майно відповідно до положень ч. 2 ст. 167 КПК України є тимчасово вилученим майном, оскільки є достатні підстави вважати, що воно є предметом кримінального правопорушення.

Відповідно до ст. 168 ч. 2, 236, 237 КПК України тимчасове вилучення майна: речей та документів, які мають значення для кримінального провадження, може здійснюватись також під час обшуку та огляду. Тому тимчасове вилучене майно може належати не тільки підозрюваному (ч. 1 ст. 167 КПК України), а й іншим особам.

При вирішенні клопотання про накладення арешту на тимчасово вилучене майно, слідчий суддя виходить з того, що повернення вилученого майна може негативно вплинути на встановлення істини по кримінальному провадженню, та встановлення усього кола осіб, причетних до скоєння вказаного кримінального правопорушення, оскільки у разі повернення зазначеного майна, можуть бути вжиті заходи та вчинені дії, направленні на його знищення, що може значно ускладнити або взагалі унеможливити встановлення об`єктивної істини у кримінальному проваджені, а також проведення необхідних слідчих дій.

У зв`язку з вище викладеним, враховуючи наявність ризиків, передбачених абз.2 ч.1 ст.170 КПК України, а саме запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження вищевказаного майна, з метою забезпечення вказаних об`єктів як речових доказів, враховуючи принцип розумності та співрозмірності обмеження права власності завданням кримінального провадження, слідчий суддя вважає необхідним накласти арешт на вищевказане майно.

В той же час, відповідно до п. 4 ч. 5 ст. 173 КПК України, у разі задоволення клопотання слідчий суддя постановляє ухвалу, в якій зазначає, зокрема про заборону, обмеження розпоряджатися або користуватися майном у разі їх передбачення та вказівку на таке майно.

Таким чином, слідчий суддя вважає за можливе задовольнити клопотання та заборонити користування та розпорядження вилученим майном будь-якими особами.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 131-132, 170-171 КПК України,-

У Х В А Л И В:

Клопотання уповноваженої особи на здійснення досудового розслідування СД-ДОП Харківського РУП №3 ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0001033 від 20.12.2023 за ознаками кримінального правопорушення проступку, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України- задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке було вилучено в ході огляду місця події від 19.12.2023 за адресою: АДРЕСА_1 , а саме предмет зовні схожий на ніж з рукояткою білого кольору, який було вилучено до паперового конверту НПУ з метою збереження речових доказів в кримінальному провадженні №0001033 від 20 грудня 2023 року, за ознаками кримінального правопорушення-проступку, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України шляхом заборони користування та розпорядження вилученим майном будь-якими особами.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1