Суддя ОСОБА_1
Справа № 644/253/23
Провадження № 1-кп/644/46/23
УХВАЛА

Іменем України

21 вересня 2023 року Орджонікідзевський районний суд міста Харкова у складі:

головуючого - судді - ОСОБА_1

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі судових засідань кримінальне провадження внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 12.07.2022 року №0000469, відносно

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце народження м.Харків, громадянина України, раніше в силу ст.89 КК України не судимого, не одруженого, з професійно-технічною освітою, зареєстрованого та що проживав за адресою АДРЕСА_1 , обвинуваченого за ч.4 ст. 408 КК України, -

УСТАНОВИВ:

В провадженні суду з 18.01.2023 року перебуває відповідне кримінальне провадження. Розгляд справи відкладений у зв`язку із підготовкою до судових дебатів до 25.10.2023 року.

Враховуючи, що строк дії запобіжного заходу спливає 25.09.2023 року прокурором подано клопотання про його продовження на строк 60 діб без визначення розміру застави.

В обґрунтування клопотання зазначено, що продовжують існувати ризики, передбачені п.1,3,5 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме, що обвинувачений може переховуватись від суду у зв`язку з вчиненням особливо тяжкого злочину, вказана обставина створює передумову уникнути обвинуваченому кримінальної відповідальності та переховуватись від суду, також, існує ризик впливу на свідків, також, враховуючи, що ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні військового правопорушення, сам факт може свідчити про можливість вчинення іншого кримінального правопорушення.

Окрім того, згідно до вимог ч.8 ст.176 КПК України під час дії воєнного стану до військовослужбовців, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 402-405, 407, 408, 429 Кримінального кодексу України, застосовується виключно запобіжний захід, визначений пунктом 5 частини першої цієї статті, тобто тримання під вартою. Враховуючи наведене, до обвинуваченого не може бути застосований більш м`який запобіжний захід. Посилався на те, що відповідно до вимог ч.4 ст.183 КПК України під час дії воєнного стану слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-2, 258-258-5, 260, 261, 402-405, 407, 408, 429, 437-442 Кримінального кодексу України.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання та викладені в ньому доводи.

Обвинувачений проти задоволення клопотання заперечував, вважав, що це не доцільно. Захисник обвинуваченого позицію підзахисного підтримав, вважав, що ризики, наведені прокурором наразі не існують, є можливим визначити іншій, не пов`язаний із триманням під вартою, запобіжний захід.

Вислухавши доводи учасників, суд зазначає наступне.

Відповідно до ч.1,2 ст. 331 КПК України, під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати, обрати або продовжити запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Відповідно до ч.2 ст.177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність відповідних ризиків, передбачених ч.1 даної статті.

Ухвалою Ленінського районного суду м. Харкова від 30.11.2022 року обвинуваченому обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком 60 діб до 27.01.2023 року із визначенням розміру застави в сумі 198480 гривень. Ухвала набрала законної сили 06.12.2022 року. Орджонікідзевським районним судом м. Харкова запобіжний захід у вигляді тримання під вартою було продовжено.

Оцінюючи доводи прокурора, суд вважає, що підозра є обґрунтованою до ступеню необхідного для даної стадії процесу. Окрім того, погоджується із стороною обвинувачення, що наразі, продовжує існувати ризик, передбачений п.1 ч.1 ст.177 КПК України. Існує можливість призначення покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до дванадцяти років, що на думку суду обґрунтовано може викликати загрозу втечі обвинуваченого, про що викладено правову позицію в рішенні ЕСПЛ у справі «Ілійков проти Болгарії».

Суд вважає, що ризики, передбачені п.п.3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, втратили свою актуальність, оскільки завершено стадію судового слідства та триває підготовка до судових дебатів, будь-яких даних, які б свідчили про можливість вчинення правопорушення чи продовження вчиняти дане правопорушення обвинуваченим суду не наведено.

Суд враховує, дані про особу обвинуваченого, те, що він раніше не судимий в силу ст.89 КК України, має місце реєстрації, має відповідне посвідчення учасника бойових дій. Запобігти ризику, що продовжує існувати, шляхом обрання іншого запобіжного заходу не є можливим, продовження строку тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи, про що викладено правову позицію в рішеннях ЄСПЛ «Летельє проти Франції», «Нечипорук і Йонкало проти України», «Осаковський проти України». Окрім того, законодавцем визначено можливість застосування під час дії воєнного стану до військовослужбовців, які підозрюються або обвинувачуються у вчиненні злочинів, передбачених статтями 402-405, 407, 408, 429 КК України, виключно запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою

З урахуванням наведеного, оскільки закінчити розгляд справи не є можливим до встановленого 2-місячного строку, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою підлягає продовженню на строк, що не може перевищувати двох місяців.

Відповідно до положень ч. 4 ст.182 КПК України при обранні запобіжного заходу щодо обвинуваченого було визначено розмір застави, ухвала в апеляційному порядку щодо визначення його розміру та застосування застави не оскаржувалась та в рамках даного поданого клопотання судом вирішується питання виключно щодо наявності підстав продовження раніше обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою із правом внесення застави.

Керуючись ст. ст. 176, 177, 182, 183, 331, 391 КПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою задовольнити.

Продовжити строк дії запобіжного заходу обраного щодо обвинуваченого ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце народження м.Харків, у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів до 19 листопада 2023 року.

Визначений розмір застави у розмірі вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб 198 480 гривень, залишити без змін. У разі внесення розміру застави ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , місце народження м.Харків, звільнити з-під варти негайно. У разі звільнення обвинуваченого з-під варти, покласти на нього обов`язки визначені ухвалою слідчого судді Ленінського районного суду м.Харкова від 30.11.2022 року.

Повний текст ухвали проголошений 21.09.2023 року.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано. Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку обвинуваченим, його захисником, прокурором, шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу суду не зупиняє її виконання та судовий розгляд у суді першої інстанції.

Головуючий: суддя: ОСОБА_1