Справа № 333/5777/23
Провадження № 1-кс/333/2248/23
УХВАЛА

Іменем України

14 липня 2023 року м. Запоріжжя

Слідчий суддя Комунарського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , слідчої ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 , захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_6 , розглянувши у відкритому судовому засіданні, у залі Комунарського районного суду м. Запоріжжя, клопотання слідчого слідчого відділення ВП №4 Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Шевченківської окружної прокуратури м. Запоріжжя ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0001103 від 13 липня 2023 року та додані до нього матеріали відносно

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Верхня Хава, Верохнехавського району, Воронезької області, Російської Федерації, громадянина України, українця, освіта середня-технічна, холостого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого:

- 13.05.2008 року Запорізьким районним судом Запорізької області, за ч.2 ст.185, ч.3 ст.185 КК України до 3 років позбавлення волі з випробування 1 рік 6 місяців;

- 05.08.2008 року Запорізьким районним судом Запорізької області, за ч.2 ст.186 КК України до 4 років позбавлення волі з випробування 1 рік;

- 03.03.2009 року Комунарським районним судом м. Запоріжжя, за ч.2 ст.186, ст.71 КК України до 4 років 1 місяцю позбавлення волі;

- 29.10.2009 року Запорізьким районним судом Запорізької області, за ч.3 ст.15, ч.3 ст.185, ст.70 КК України до 4 років 2 місяців позбавлення волі;

- 04.11.2014 року Запорізьким районним судом Запорізької області, за ч.3 ст.15, ч.3 ст.185, ст.70 КК України до 3 років позбавлення волі з випробуванням 2 роки;

- 18.08.2015 року Жовтневим районним судом м. Запоріжжя, за ч.1 ст.187, ст.71 КК України до 3 років 6 місяців позбавлення волі;

- 19.11.2015 року Комунарським районним судом м. Запоріжжя, за ч.2 ст.185, ст.70 КК України до 3 років 6 місяців позбавлення волі;

- 20.10.2015 року Шевченківським районним судом м. Запоріжжя, за ч.2 ст.185, ст.70 КК України до 3 років 7 місяців позбавлення волі;

- 21.10.2015 Заводським р/с м. Запоріжжя, за ч.2 ст.190, ст.70 КК України до 3 років 6 місяців позбавлення волі. Звільнений 21.09.2018 з Оріхівської ВК №88, по відбуттю строку покарання;

- 06.05.2019 року Комунарським районним судом м. Запоріжжя за ч. 2 ст. 186 КК України до 4 років позбавлення волі;

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

До слідчого судді Комунарського районного суду м. Запоріжжя надійшло клопотання про обрання ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

У клопотанні зазначено, що ВП № 4 ЗРУП Головного управління національної поліції в Запорізькій області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0001103 від 13 липня 2023 року за підозрою ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

Короткий виклад фактичних обставин, суть і правова кваліфікація злочину.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , будучи раніше засудженим за вчинення корисливих кримінальних правопорушень (злочинів), судимість за які в установленому законом порядку не знята та не погашена, на шлях виправлення і перевиховання не став, належних висновків для себе не зробив та скоїв новий злочин за наступних обставин.

13 липня 2023 року, приблизно о 07 годин 45 хвилин, ОСОБА_5 , маючи прямий умисел, направлений на відкрите викрадення чужого майна, діючи умисно, повторно, в умовах воєнного стану, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-ІХ (зі змінами, внесеними Указами від 14 березня 2022 року № 133/2022, затвердженим Законом України від 15 березня 2022 року № 2119-ІХ, та від 18 квітня 2022 року №259/2022, затвердженим Законом України від 21 квітня 2022 року № 2212-ІХ; від 06 лютого 2023 року № 58/2023, затвердженим Законом України від 07 лютого 2023 року № 2915-IX), направлений на відкрите викрадення чужого майна поєднаний з насильством, яке не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілої, з метою його реалізації, діючи з корисливих мотивів, з метою особистого збагачення, підійшов ззаду до потерпілої ОСОБА_7 , яка йшла вдовж будинку АДРЕСА_2 , та за допомогою фізичної сили двома руками з вух останньої, зірвав 2 золоті сережки, вартістю 3000 гривень, тим самим відкрито заволодів золотими виробами, після чого разом з викраденим з місця злочину зник і розпорядився ним на власний розсуд, чим спричинив потерпілій майнову шкоду на вказану суму.

Таким чином, своїми умисними діями ОСОБА_5 вчинив кримінальне правопорушення (злочин), передбачене ч.4 ст.186 КК України, що кваліфікується як: грабіж поєднаний з насильством, яке не є небезпечним для життя чи здоров`я потерпілого, вчинений повторно, в умовах воєнного стану.

Обґрунтування клопотання

13.07.2023 року слідчим слідчого відділення відділу поліції №4 Запорізького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Запорізькій області о 18 год. 05 хв. затримано ОСОБА_5 в порядку ст. 208 КПК України.

14.07.2023 року слідчим слідчого відділення відділу поліції № 4 Запорізького районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Запорізькій області за погодженням з прокурором Шевченківської окружної прокуратури м. Запоріжжя, ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263 КК України.

Обґрунтованість підозри ОСОБА_5 у скоєнні інкримінованого кримінального правопорушення, підтверджується у повній мірі зібраними у ході досудового розслідування матеріалами кримінального провадження, а саме: заявою про вчинене кримінальне правопорушення від ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ; протоколом допиту потерпілої ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ; протоколом допиту свідка ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 ; протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 13.07.2023 року; протоколом пред`явлення особи для впізнання за участі потерпілої ОСОБА_7 під час якого потерпіла ОСОБА_7 впізнала серед представлених осіб ОСОБА_5 ; протоколом пред`явлення особи для впізнання за участі свідка ОСОБА_8 під час якого свідок впізнав серед представлених осіб ОСОБА_5 ; іншими матеріалами кримінального провадження.

Слідчий також наводить аргументи щодо наявності ризиків, передбачених п.п. 1, 3 ст.177 КПК України, а саме, що підозрюваний ОСОБА_5 може:

- переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду - у зв`язку з тим, що йому загрожує покарання у вигляді позбавлення волі за скоєння тяжкого злочину, з метою ухилення від покарання, а також з те що в Україні діє військовий стан зможе покинути територію Запорізької області на тимчасово не підконтрольну територію України;

- незаконно впливати на потерпілу та свідків у цьому ж кримінальному провадженні, оскільки підозрюваному ОСОБА_5 відомі анкетні дані свідків, їх адреси проживання та стали відомі повні анкетні дані потерпілої, а також місце мешкання останньої, тому підозрюваному ніщо не заважає шляхом погроз або іншими засобами здійснювати вплив та залякування останніх з метою зміни показів;

- вчинити інше кримінальне правопорушення (злочин) або продовжити кримінальне правопорушення (злочин), у якому підозрюється.

Доводи сторін.

Слідча в судовому засіданні підтримала клопотання на підставах, викладених в ньому, вказала, що застосування більш м`якого запобіжного заходу не зможе запобігти настанню ризиків зазначених в клопотанні.

Прокурор у судовому засіданні підтримав клопотання, попросив його задовольнити.

Захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_6 проти задоволення вказаного клопотання заперечувала, просив обрати підозрюваному запобіжний захід не пов`язаний з позбавлення волі.

Підозрюваний ОСОБА_5 заперечив проти задоволення клопотання. Вказав, що вину у вчиненому не визнає в повному обсязі, вказав, що співробітники поліції намагались навмисно звинуватити його у вчинені злочину, який він не вчиняв, однак зазначив, що скарги на дії працівників поліції він не писав.

Вислухавши прокурора, адвоката, підозрюваного, перевіривши матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку, зазначеного у мотивації суду.

Мотивація суду.

Клопотання слідчого, погоджене із прокурором Шевченківської окружної прокуратури м. Запоріжжя ОСОБА_4 , оформлене відповідно до вимог ст. 184 КПК України. До матеріалів клопотання додані копії документів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, Витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження, копії матеріалів, якими обґрунтовується необхідність застосування запобіжного заходу, а також долучено відомості про те, що підозрюваний ОСОБА_5 відмовився від отримання клопотання в присутності адвоката та підпис захисника щодо вручення останній 14 липня 2023 року о 12 годині 30 хвилин копії клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою з додатками.

Згідно зі ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 КПК України.

Слідчий суддя досліджує такі обставини:

1.Чи може бути застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до ОСОБА_5 (ч. 4 ст. 186 КК України) та чи є обґрунтована підозра у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення (ч. 2 ст. 177 КПК України).

2.Наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 КПК України, і на які вказує слідчий.

3.Недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

4.Обставини згідно ст. 178 КПК України (вагомість наявних доказів про вчинення кримінального правопорушення, тяжкість покарання, вік та стан здоров`я тощо).

5. Які обов`язки покладаються на особу у разі задоволення клопотання про запобіжний захід (ст. 194 КПК України).

Дослідження обставин, зазначених у пункті 4 вище доцільно здійснювати в межах окремих питань, для яких ці обставини мають значення.

Чи може бути застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою та чи є обґрунтована підозра у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення (ч. 2 ст. 177 КПК України)

Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до конкретно визначених категорій осіб (ч. 2 ст. 183 КПК України). Зокрема, тримання під вартою може бути застосоване до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Слідчий суддя оцінює матеріали клопотання та доводи сторін лише на предмет можливості застосування такого запобіжного заходу відповідно до формальних вимог статті 183 КПК України. Для цього, зокрема, необхідно встановити факт вручення підозри ОСОБА_5 та, відповідно, встановлення чи спростування факту набуття ним процесуального статусу підозрюваного.

Повідомлення про підозру

Особа набуває статусу підозрюваного у випадку 1) повідомлення їй про підозру або 2) якщо особа була затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення або 3) якщо щодо неї складено повідомлення про підозру, однак його не вручено їй внаслідок не встановлення місцезнаходження особи, проте вжито заходів для вручення у спосіб, передбачений КПК України для вручення повідомлень (ч. 1 ст. 42 КПК України). Письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень (ч. 1 ст. 278 КПК України). До повідомлення про підозру також висуваються вимоги щодо змісту, визначені ст. 277 КПК України. Оскільки підозрюваний є неповнолітньою особою, то у розумінні ч. 4 ст. 135 КПК України, повідомлення про підозру може бути вручено її батьку, матері, усиновлювачу або законному представнику.

У повідомленні про підозру зазначено, що 14 липня 2023 року, о 12 годині 30 хвилин, воно було вручено ОСОБА_5 та його захиснику, однак підозрюваний відмовився від підпису.

З урахуванням наданого слідчому судді тексту повідомлення про підозру, слідчий суддя приходить до висновку, що повідомлення про підозру було складено з дотриманням вимог, визначених статтею 277 КПК України.

Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку, що ОСОБА_5 було належно повідомлено про підозру, а тому він має статус підозрюваного у цьому провадженні за ч. 4 ст. 186 КК України. Оскільки санкції інкримінованих статей передбачають покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років, відповідно, до ОСОБА_5 може бути застосовано або обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Обґрунтованість підозри.

Сторона обвинувачення зазначає, що обґрунтованість підозри доведена доказами, зазначеними у клопотанні. Прокурор зазначає, що у клопотанні є докази, що вказують на наявність підстав для підозри ОСОБА_5 і що така підозра є обґрунтованою.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення (ч. 2 ст. 177 КПК України). Оскільки в процесуальному законодавстві відсутнє чітке визначення обґрунтованої підозри, слідчий суддя звертається до практики Європейського суду з прав людини, яка є джерелом права в Україні (стаття 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», ч. 2 ст. 8 КПК України). Обґрунтована підозра - це стандарт доказування, який передбачає існування фактів чи інформації, які б переконали об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення (стандарт, визначений у Рішенні у справі Fox, Campbell and Hartley проти Сполученого Королівства від 30 серпня 1990 року, заяви № 12244/86, 12245/86, 12383/86, параграф 32). Обґрунтованість залежить від усіх обставин, проте факти, що в сукупності дають підстави для підозри не мають бути такого ж рівня як ті, що необхідні для обвинувачення, або навіть винесення вироку (Рішення Великої Палати у справі Merabishvili проти Грузії від 28 листопада 2017 року, заява № 72508/13, параграф 184). Тому, цей стандарт доказування є досить низьким - необхідно встановити чи наявні (або відсутні) факти чи інформація, що в сукупності може переконати слідчого суддю в тому, що особа могла вчинити кримінальне правопорушення.

Слідчий суддя також звертає увагу на правову кваліфікацію кримінального правопорушення у підозрі. Так, ОСОБА_5 інкримінується незаконне придбання та зберігання, бойових припасів, без передбаченого законом дозволу. Необхідно оцінити відповідність підозри цій правовій кваліфікації лише для встановлення її обґрунтованості (тобто, чи є підстави обґрунтовано вважати, що ОСОБА_5 міг вчинити саме це кримінальне правопорушення). При цьому, остаточна оцінка та кваліфікація здійснюється судом під час судового розгляду справи.

Звертаючись до матеріалів клопотання, слідчий суддя зазначає, що ОСОБА_5 було повідомлено про підозру на підставі зібраних доказів, а саме, даних, встановлених з: заяви про вчинене кримінальне правопорушення від ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ; протоколу допиту потерпілої ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ; протоколу допиту свідка ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 ; протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 13.07.2023 року; протоколу пред`явлення особи для впізнання за участі потерпілої ОСОБА_7 під час якого потерпіла ОСОБА_7 впізнала серед представлених осіб ОСОБА_5 ; протоколу пред`явлення особи для впізнання за участі свідка ОСОБА_8 під час якого свідок впізнав серед представлених осіб ОСОБА_5 ; інших матеріалів кримінального провадження.

Зважаючи на викладене, слідчий суддя переконана, що надані достатні підстави для наявності обґрунтованої підозри стосовно можливого вчинення ОСОБА_5 дій, що кваліфікуються за ч. 4 ст. 186 КК України.

Наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, і на які вказує слідчий.

Далі слідчий суддя оцінює наявність ризиків, передбачених ст. 177 КПК України. Сторона обвинувачення зазначає про три такі ризики.

Наявність ризиків передбачених ст. 177 КПК України.

Прокурор зазначає, що кримінальне правопорушення (злочин), яке інкримінується ОСОБА_5 відповідно до ч. 5 ст. 12 КК України, є тяжким, оскільки санкція статті передбачає покарання від 7 до 10 років позбавлення волі.

Вказані обставини свідчать про те, що підозрюваний, будучі обізнаним про ступінь тяжкості інкримінованого йому кримінального правопорушення та покарання, яке загрожує у разі визнання його винуватим, може здійснити спроби переховуватися від суду з метою уникнення кримінальної відповідальності за інкриміноване йому кримінальне правопорушення.

Відповідно до практики Європейського суду, викладеної у рішенні «В. проти Швейцарії» від 26.01.1993 року небезпеку переховування від правосуддя не можна вимірювати тільки залежно від суворості можливого покарання; її треба визначати з урахуванням низки інших релевантних факторів, які можуть або підтвердити наявність небезпеки переховування від правосуддя, або зробити її настільки незначною, що вона не може слугувати виправдуванням для тримання під вартою. При цьому необхідно враховувати характер обвинуваченого, його моральні якості, його кошти, зв`язки з державою, у якій його переслідували за законом, і його міжнародні зв`язки».

Аналогічна позиція викладена у рішенні Європейського суду від 26.06.1991 року у справі «Летелье проти Франції», згідно якого запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути виправданий очікуваним покаранням у вигляді позбавлення волі.

Крім цього, слідчий суддя враховує рішення Європейського суду від 01.06.2006 року у справі «Мамедова проти Росії», відповідно до якого необхідність тримання під вартою не можна оцінювати тільки виключно з абстрактної позиції, приймаючи до уваги тільки тяжкість злочину.

Слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий (п. 2 ч. 1 ст. 194 КПК України). Втім, для всебічної оцінки обставин справи, слідчий суддя аналізує доводи слідчого стосовно інших ризиків, про які згадано у клопотанні.

Щодо ризику незаконного впливу на свідків та потерпілу в цьому кримінальному провадженні, то слідчий суддя приходить висновку, що він залишається актуальним з огляду на встановлену КПК України процедуру отримання показань від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме усно шляхом допиту особи в судовому засіданні, при розгляді справи по суті, відповідно до положень ст. 23 КПК України.

Стосовно ризику вчинення іншого кримінального правопорушення або продовження кримінального правопорушення, у якому підозрюється, суддя дійшла висновку, що оскільки особа неодноразово судима за вчинення кримінальних правопорушень проти власності, у слідчого судді є підстави вважати про наявність зазначеного ризику.

Неможливість застосування іншого запобіжного заходу

Відповідно до ст. 183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України. Обставин, передбачених ч. 2 ст. 183 КПК України, які є перешкодою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчим суддею не встановлено.

Відповідно до ст. 29 Конституції України ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше, як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.

Згідно положень статті 5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практики Європейського суду з прав людини, обмеження права особи на свободу чи особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою може оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи.

Як зазначив Європейський суд з прав людини у своєму рішенні Фокс, Кемпбел і Хартлі проти Сполученого Королівства, наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або відомостей, на підставі яких об`єктивний спостерігач зробив би висновок про те, що дана особа могла вчинити злочин.

На підставі викладеного, а також з урахуванням ступеня порушення цінностей суспільства в даному кримінальному провадженні, слідчий суддя приходить до висновку, що обрання ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою сприятиме запобіганню: переховуванню від органів досудового розслідування та/або суду, незаконному впливу на свідків у цьому кримінальному провадженні, а також забезпечить високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів громадян України.

За таких обставин, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання є доведеним та обґрунтованим, у зв`язку з чим підлягає задоволенню у повному обсязі.

Встановлення альтернативного запобіжного заходу.

Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Тому за встановлених під час судового засідання обставин, слідчий суддя, з урахуванням майнового стану підозрюваного, вважає за можливе застосувати до ОСОБА_5 як альтернативний запобіжний захід - заставу, виходячи із вимог ч. 2 ст. 182 КПК України, у розмірі, передбаченому ч. 2 ст. 182 КПК України, а саме 20 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

З урахуванням вимог п.16 ч.1 ст.3 КПК України та ЗУ «Про державний бюджет на 2023 рік», ОСОБА_5 або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у сумі 53 680 грн.

У разі внесення вказаної застави на підозрюваного ОСОБА_5 покладаються обов`язки, передбачені ст. 194 КПК України.

Відповідно до ч. 3 ст. 182 КПК України у разі внесення застави згідно з ухвалою слідчого судді, суду щодо особи, стосовно якої раніше було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, передбачені цією частиною роз`яснення здійснюються уповноваженою службовою особою місця ув`язнення.

На підставі викладеного, керуючись, ст.ст. 3, 176-178, 183, 184, 194, 196 КПК України, слідчий суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого слідчого відділення ВП №4 Запорізького РУП ГУНП в Запорізькій області лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Шевченківської окружної прокуратури м. Запоріжжя ОСОБА_4 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні № 0001103 від 13 липня 2023 року та додані до нього матеріали відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 - задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з утриманням в ДП «Запорізький слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України до 10 вересня 2023 року (включно).

Виконання ухвали доручити начальнику ДУ «Запорізький слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України.

Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України. ОСОБА_5 або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі 53 680 (п`ятдесят три тисячі шістсот вісімдесят) грн.

Підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави.

У разі внесення застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язки строком на 2 (два) місяці, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:

- прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду,

- не відлучатися з місця проживання без дозволу слідчого, прокурора або суду,

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи.

Роз`яснити підозрюваній особі наслідки невиконання вказаних обов`язків, а саме: у разі, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, без поважних причин, не повідомив про причину своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується в порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її винесення до Запорізького апеляційного суду.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Повний текст ухвали складено та підписано 19 липня 2023 року.

Слідчий суддя

Комунарського районного суду

м. Запоріжжя ОСОБА_1