Справа № 369/4564/22
Провадження № 1-кс/369/61/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08.03.2023 м. Київ

Слідчий суддя Києво-Святошинського районного суду Київської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту з майна в рамках кримінального провадження №0000054 від 20.10.2016 року, -

В С Т А Н О В И В:

До Києво-Святошинського районного суду Київської області надійшло клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту з майна в рамках кримінального провадження №0000054 від 20.10.2016 року.

Свої вимоги заявник обґрунтовував тим, що ухвалою слідчого судді Києво-Святошинського районного суду Київської області від 04.07.2016 року по справі № 369/6006/16-к, було накладено арешт на земельну ділянку :01:007:5019 площею 0,06 га, яка на праві власності належить ОСОБА_3 .

Як зазначає в клопотанні заявник оскільки досудове розслідування триває з 2015 року, жодній особі не повідомлено про підозру, тому відсутні підстави для подальшого арешту земельної ділянки у даному кримінальному провадженні та відпала потреба в даному арешті.

Враховуючи вищевикладене заявник просив слідчого суддю скасувати арешт накладений на земельну ділянку :01:007:5019 площею 0,06 га, яка на праві власності належить ОСОБА_3 .

У судове засідання заявник не з`явився, про дату, час та місце судового розгляду був повідомлений належним чином, подав заяву, в якій просив розгляд клопотання проводити без його участі.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, дійшов наступного висновку.

У Главі 10 КПК України «Заходи забезпечення кримінального провадження і підстави їх застосування» перелічено види заходів забезпечення кримінального провадження.

Так, відповідно до положень ст. 131 цього Кодексу арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, які застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Підстави та процедура розгляду клопотання про скасування арешту майна врегульовані нормою статті 174 КПК України, згідно положень якої підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Відповідно до положень ст. 132 КПК України клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження на підставі ухвали слідчого судді подається до місцевого загального суду, у межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Зі змісту зазначеної норми випливає, що клопотання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження чи їх скасування, в тому числі скасування арешту майна подається за правилами виключної підсудності за місцем розташування органу, яким проводиться досудове розслідування.

Судом встановлено, що провадженні СВ Києво-Святошинського ВП ГУНП перебуває кримінальне провадження №0000054 від 20.10.2016 року.

Ухвалою слідчого судді Києво-Святошинського районного суду Київської області від 04.07.2016 року по справі № 369/6006/16-к, провадження №1-кс/369/1334/16 було накладено арешт на земельну ділянку :01:007:5019, яка на праві власності належить ОСОБА_3 .

У ході розгляду клопотання, судом встановлено, що підслідність кримінального провадження №0000054 від 20.10.2016 року визначена за СВ ВП № 2 Бучанського РУП ГУНП в Київській області, що підтверджується постановою прокурора від 11.10.2021 року.

Таким чином, в судовому засіданні встановлено, що подальше розслідування кримінального правопорушення №0000054, в межах якого накладався арешт, проводилось СВ ВП № 2 Бучанського РУП ГУНП в Київській області, що територіально не відноситься до Києво-Святошинського району Київської області.

Згідно ст. 9 КПК України, під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

У випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Виходячи з положень КПК України та загальних засад кримінального процесуального законодавства, судовий контроль за дотриманням прав, свобод і інтересів осіб у кримінальному провадження під час досудового розслідування покладено на слідчого суддю суду першої інстанції, в межах територіальної юрисдикції якого знаходиться орган досудового розслідування.

Вказане узгоджується з позицією Верховного Суду, викладеною в ухвалі від 02 березня 2020 року у справі №263/19/20 (провадження №51-420впс20).

Згідно статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 4 листопада 1950 року (далі - Конвенція), кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Словосполучення «встановлений законом» поширюється не лише на правову основу самого існування «суду», але й на дотримання таким судом певних норм, які регулюють його діяльність. Поняття «суд, встановлений законом» у частині першій статті 6 Конвенції передбачає «усю організаційну структуру судів, включно з питаннями, що належать до юрисдикції певних категорій судів». З огляду на це не вважається «судом, встановленим законом» орган, котрий, не маючи юрисдикції, судить осіб на підставі практики, яка не передбачена законом.

Зважаючи на обов`язок дотримання судом вимог КПК України щодо верховенства права та законності під час кримінального провадження, приймаючи до уваги той факт, що на час розгляду клопотання підслідність вказаного кримінального провадження визначена за СВ ВП № 2 Бучанського РУП ГУНП в Київській області, яке територіально знаходиться поза межами Києво-Святошинського району Київської області, до якого подано дане клопотання, а отже орган досудового розслідування не знаходиться на території, на яку розповсюджуються повноваження слідчого судді Києво-Святошинського районного суду Київської області.

Разом з тим, КПК не врегульовує порядок дій слідчого судді чи суду в разі подання до нього клопотання, яке не належить до підсудності такого суду.

Однак, згідно з частиною 6 статті 9 КПК, у випадках, коли положення цього кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною 1 статті 7 цього кодексу, до яких зокрема належить диспозитивність, зміст якої розкрито в статті 26 КПК, а саме, що сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.

З огляду на наведене, слідчий суддя вважає, що подане клопотання про скасування арешту майна належить повернути заявнику.

Керуючись статтями 7, 9, 132, 170-174, 371, 372, 376 КПК України, слідчий суддя -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання ОСОБА_3 про скасування арешту з майна в рамках кримінального провадження №0000054 від 20.10.2016 року, повернути заявнику без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_4