провадження № 1-кс/753/2427/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"15" липня 2023 р. слідчий суддя Дарницького районного суду міста Києва ОСОБА_1 , з секретарем судового засідання ОСОБА_2 , за участі прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві клопотання слідчого слідчого відділу Дарницького УП ГУНП в місті Києві ОСОБА_5 , погоджене прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Первомайська Луганської області, українця, громадянина України, не одруженого, офіційно не працевлаштованого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого (зі слів), за матеріалами кримінального провадження відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №002691 від 14.07.2023 року за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

Слідчий слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у місті Києві ОСОБА_5 за погодженням із прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді із клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України, посилаючись на існування ризиків, передбачених п.п.1, 3, 5 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме: переховування підозрюваним від органів досудового розслідування, прокуратури та суду, оскільки ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину за вчинення якого передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком до трьох років, й указана обставина може спонукати його до втечі з метою уникнення покарання, адже підозрюваний раніше судимий, й притягнутий до кримінальної відповідальності за аналогічні злочини, та на сьогоднішній день перебуває в розшуку, як особа яка переховується від органів досудового розслідування, незаконний впливав на свідка, потерпілого у цьому ж кримінальному провадженні, адже потерпілий та свідок надають покази, які у своїй сукупності підтверджують вину підозрюваного у вчиненні злочину, тому з метою уникнення відповідальності, або її пом`якшення, він може здійснюватися незаконний вплив на них, також підозрюваний може здійснювати вплив та тиск на них, адже останні судом безпосередньо не допитані, а підозрюваному відомо їх місце роботи та проживання, вчинення іншого злочину з корисливих мотивів, адже останній не працевлаштований та не має постійного джерела доходів, й неодноразово вчиняв аналогічні злочини.

З клопотання та доданих до нього матеріалів вбачається, що у провадженні слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві перебуває вказане кримінальне провадження.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 , маючи не зняту і не погашену судимість, перебуваючи у невстановленому досудовим розслідуванням місці та час, побачив на торгівельному майданчику «OLX» всесвітньої мережі Інтернет оглошення про продаж ноутбука марки «Asus» моделі K513E I316 ОЗУ SSD 512 OLED, яке було розміщено ОСОБА_6 .

Реалізуючи свій злочинний умисел, діючи умисно, повторно, з корисливих мотивів, та, переслідуючи ціль особистого збагачення шляхом обману, використовуючи акаунт на торгівельному майданчику «OLX» списався з ОСОБА_6 й оформив «OLX доставку»з відділення № 258 «Нова Пошта», що знаходиться за адресю: м. Київ, вул. Срібнокільська, 3-А, до відділення №4 №258 «Нова Пошта», що знаходиться за адресою: м. Біла Церква, вул. Академіка Кримського, 2, на анкетні данні вигаданої особи.

В подальшому ОСОБА_4 , перестав виходити на зв`язок, та почав очікувати повернення посилки з ноутбуком марки «Asus» моделі K513E I316 ОЗУ SSD 512 OLED, який належить ОСОБА_6 , до відділення №258 «Нова Пошта», що знаходиться за адресю: м. Київ, вул. Срібнокільська, 3-А. Дочекавшись повернення посилки, 14.07.2023 р. близько 13:39 год. ОСОБА_4 прийшов до вказаного відділення пошти, використовуючи завідомо підроблений документ, а саме паспорт громадянина України (ID-картку), на ім`я ОСОБА_6 , який за способом друку та спеціальними елементами захисту не відповідає аналогічним документам, які знаходяться в офіційному обігу на території України, видаючи себе за ОСОБА_6 , ввіши працівника «Нової Пошти» в оману, отримав від останнього посилку з вмістом ноутбука марки «Asus» моделі K513E I316 ОЗУ SSD 512 OLED вартістю 28500 грн., який на праві власності належить ОСОБА_6 .

Заволодівши чужим майном шляхом обману, ОСОБА_4 з місця вчинення злочину зник, а майном розпорядився на власний розсуд, чим завдав матеріального збитку потерпілому ОСОБА_6 на загальну суму 28 500 гривень.

Таким чином, ОСОБА_4 раніше (зі слів) судимий 20.06.2022 року Приморським районним судом м. Одеси за ч. 1 ст. 190 КК України до 1 року обмеження волі й на підставі ст. 75 КК України звільнений від відбування покарання з випробуванням з іспитовим строком 1 рік, підозрюється у заволодінні чужим майном шляхом обману (шахрайство), вчиненим повторно, тобто у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст. 190 України.

З огляду на особу підозрюваного, злочин, який ним вчинений, наявність вказаних ризиків, передбачених п.п.1, 3, 5 ч.1 ст. 177 КПК України, слідчий за погодженням із прокурором просить обрати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до такого підозрюваного строком на 60 днів, з правом на внесення застави у максимальному розмірі, визначеному для визначення розміру застави для нетяжких злочинів - 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання слідчого, вважаючи мету і підстави застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обґрунтованими та такими, що дають право на застосування найбільш суворого заходу, посилаючись на ризики, визначені п.п.1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, з правом на внесення застави.

Захисник ОСОБА_7 судовому засіданні заперечував проти задоволення клопотання. Вказав, що ризики слідчим не обґрунтовані вцілому, просив обрати більш м`який запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою, а саме - домашній арешт. Звернув увагу на відсутність кваліфікуючої ознаки злочину - повторність.

Підозрюваний ОСОБА_8 підтримав доводи та аргументи свого захисника, просив у задоволенні клопотання слідчого відмовити.

Вивчивши клопотання слідчого та матеріали, додані до клопотання, з`ясувавши думку осіб, що приймали участь у розгляді клопотання слідчого, зокрема, міркування прокурора та слідчого щодо доведеності наданими слідчому судді доказами обставин, передбачених ч. 1 ст. 194 КПК України, думку підозрюваного, проаналізувавши надані стороною обвинувачення доказів підозри, у їх сукупності з наданим до клопотання обґрунтуванням, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

З клопотання та доданих до нього матеріалів вбачається, що у провадженні слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві перебуває кримінальне провадження відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 002691 від 14.07.2023 року за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України.

ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч.2 ст. 190 КК України.

Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні таким підозрюваним кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 190 КК України, обґрунтовується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме:

-протоколом прийняття заяви про вчинення злочину;

-протоколом огляду місця події;

-протоколом допиту потерпілого;

-протоколами допиту свідків;

-протоколом обшуку;

-протоколом огляду відеозапису,

-протоколом затримання в порядку ст. 208 КПК України,

- іншими матеріалами кримінального провадження у їх сукупності на даному етапі досудового розслідування.

Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справах «Фокс, Камбел і Харлі проти Об`єднаного Королівства» від 30 серпня 1990 року, «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року вимога розумності підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування.

При цьому правильність кваліфікації дій підозрюваної особи, так само як і наявність чи відсутність в її діях складу злочину вирішуються виключно вироком суду та не підлягають вирішенню на досудовому провадженні.

Тобто, практика ЄСПЛ не вимагає, щоб на момент обрання запобіжного заходу у органу досудового розслідування були чіткі докази винуватості особи, яку повідомлено про підозру.

Описана у клопотанні слідчого фабула злочину у сукупності з наданими прокурором поясненнями та матеріалами кримінального провадження, доданими до клопотання, на даному етапі провадження дає слідчому судді можливість дійти висновку про наявність ознак кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України, у діях ОСОБА_4

Так, ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у заволодінні чужим майном шляхом обману (шахрайство), вчиненим повторно, тобто у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст. 190 України.

Підозра ОСОБА_8 ґрунтується на відомостях, що об`єктивно пов`язують такого підозрюваного із обумовленим кримінальним правопорушенням.

Таким чином, дослідженими в судовому засіданні доказами обґрунтовано можливу причетність ОСОБА_4 до вчинення вищезазначеного кримінального правопорушення, що може слугувати підставою для застосування до нього заходів забезпечення кримінального провадження на підставі поданих слідчим до клопотання матеріалів.

14.07.2023 року о 13 год. 39 хв. ОСОБА_8 затримано в порядку ст. 208 КПК України, й 15.07.2023 року йому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України.

В порядку ст.177 КПК України слідчим обгрунтовані та слідчим суддею встановленні ризики, які вказують на те, що підозрюваний може ухилитись від виконання покладених на нього процесуальних обов`язків, а саме: переховування від органів досудового розслідування та/або суду. Так, ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину за вчинення якого передбачено покарання у вигляді позбавлення волі строком до трьох років, й указана обставина може спонукати підозрюваного до втечі з метою уникнення покарання, адже він раніше судимий, й притягнутий до кримінальної відповідальності за аналогічні злочини, та на сьогоднішній день перебуває в розшуку, як особа яка переховується від органів досудового розслідування, й ухвалою Вінницького міського суду від 09.06.2023 року надано дозвіл на його затримання за матеріалами кримінального провадження за ч.2 ст. 190 КК України, незаконний впливав на свідка, потерпілого у цьому ж кримінальному провадженні, адже потерпілий та свідок надають покази, які у своїй сукупності підтверджують вину підозрюваного у вчиненні злочину, тому з метою уникнення відповідальності, або її пом`якшення, він може здійснюватися незаконний вплив на них, також підозрюваний може здійснювати вплив та тиск на них, адже останні судом безпосередньо не допитані, а підозрюваному відомо їх місце роботи та проживання, вчинення іншого злочину з корисливих мотивів, адже він не працевлаштований та не має постійного джерела доходів, й неодноразово вчиняв аналогічні злочини.

Слід враховувати, що кримінальне провадження перебуває на стадії досудового розслідування, тому лише на підставі розумної та об`єктивної оцінки отриманих доказів слідчий суддя визначає, чи виправдовують вони в своїй сукупності факт проведення досудового розслідування, та чи дозволяють встановити причетність особи до вчинення кримінального правопорушення, яка є вірогідною та достатньою для застосування, або продовження застосування щодо неї заходу забезпечення кримінального провадження.

Слідчий суддя вважає, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України, за яке передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 3 років, що згідно ст. 12 КК України, є нетяжким злочином.

Застосовуючи найсуворіший запобіжний захід при його обранні, слідчий суддя вважає доведеним слідчим існування ризиків, передбачених п.п.1, 3, 5 ч.1 ст. 177 КПК України, а саме: переховування підозрюваним від органу досудового розслідування та/або суду, незаконний впливав на свідка, потерпілого у цьому ж кримінальному провадженні, вчинення іншого кримінального правопорушення.

Метою застосування до підозрбюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам вчинити вказані ризики, передбачені п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Варто зауважити, що метою застосування запобіжного заходу є не карна функція, а забезпечувальна, тобто до підозрюваного має бути застосований такий вид запобіжного заходу, який би в повній мірі забезпечив запобіганню ризиків, передбачених ст.177 КПК України і встановлених в судовому засіданні, а також відповідав засадам гарантування основоположних прав людини на свободу та особисту недоторканність.

Щодо питання уникнення наявним ризикам шляхом застосування іншого запобіжного заходу не пов`язаного з тримання особи під вартою (більш м`якого), серед яких й пропонованого підозрюваним та його захисником у вигляді домашнього арешту, то у світлі факторів пов`язаних з особою підозрюваного, його моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками, вважає недостатнім застосування більш м`яких запобіжних заходів, й у тому числі пропонованого - домашнього арешту, для запобігання обгрунтованим слідчим ризикам.

Пояснення сторони захисту жодним чином вказані висновки не спростовують.

Підстави, які б свідчили про неможливість утримання підозрюваного в установах попереднього ув`язнення за станом здоров`я, не встановлені.

З урахування сукупності викладених обставин, даних про особу підозрюваного, нетяжкого злочину, який ним вчинений, в силу характеру вчиненого ним діяння та одночасної потереби у проведенні слідчих (розшукових) дій, спрямованих на встановлення всіх обставин кримінального правопорушення для забезпечення належного виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, слідчий суддя приходить до висновку про те, що слідчий довів дійсні підстави для застосування найсуворішого запобіжного заходу, а саме тримання під вартою, й вважає, що лише такий запобіжний захід забезпечить належну процесуальну поведінку вказаного підозрюваного з урахуванням обставин правопорушення та його особи, адже підозрюваний обґрунтовано підозрюється у вчиненні нетяжкого злочину, зважаючи на вчинений ним злочин, усвідомлення наслідків покарання, може вплинути на його процесуальну поведінку - переховування від органів досудового розслідування та/або суду, вчинення інших кримінальних правопорушень.

Так, у справі «Ілійков проти Болгарії» № 33977/96 від 26 липня 2001 року ЄСПЛ зазначив, що суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів, а ризик тиску на свідків може бути визнано на початкових стадіях процесу (Jarzynski v.Poland (Яжинський проти Польші) §43).

Обговорюючи питання наявності ризиків щодо переховування підозрюваним від органів досудового розслідування й суду, тиску на потерпілого, свідка, а також вчинення іншого злочину, то їх існування є цілком ймовірним.

Так, ОСОБА_4 хоча й підозрюється у вчиненні нетяжкого злочину,проте раніше судимий, що ним визнається, за ч.1 ст. 190 КК України, наразі перебуває у розшуку, також відносно нього проводиться досудове розслідування у іншому кримінальному провадженні за ч.1 ст. 190 КК України, й ухвалою Вінницького міського суду від 09.06.2023 року надано дозвіл на його затримання за матеріалами кримінального провадження за ч.2 ст. 190 КК України, він не працевлаштований, не має офіційний доходів, не має міцних соціальних зв"язків, що вказує на високий ступінь існування таких ризиків, його ролі у вчиненні такого злочину, наслідки вчиненого ним злочину (завдання матеріального збитку 28 500 грн.), й усвідомлення наслідків покарання є достатньо вагомими підставами для прийняття спроб уникнути відповідальності.

Згідно п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого, - з моменту затримання (ч.2 ст. 197 КПК України).

Відповідно, зважаючи на вказані норми процесуального закону, строк дії цієї ухвали відраховувати з дати фактичного затримання 13 год. 39 хв. 14.07.2023 року, дія якої завершиться 12.09.2023 року о 13 год. 39 хв.

Слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатній для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті ( ч. 3 ст. 183 КПК України).

Розмір застави визначається у таких межах щодо щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні нетяжкого злочину, - від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (п.1 ч.5 ст. 183 КПК України).

З огляду на наявність обгрунтованих слідчим ризиків, передбачених п.п.1, 3, 5 ч.1 ст. 177 КПК України, враховуючи те, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 3 років, що згідно ст. 12 КК України, є нетяжким злочином, характеризуючі ознаки його особи, оцінку якого надана, зважаючи на завдані його діями збитки, слідчий суддя враховує ознаки такого підозрюваного, й вважає застосовувати до нього заставу у максимало визначеному розмірі для нетяжких злочинів - двадцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, як просить слідчий, що становить 53 680 грн. 00 коп. (2 684 грн. х 20 прожиткових мінімумів = 53 680 грн. 00 коп.), й відповідатиме розміру завданих збитків потерпілій особі від злочинніх дій підозрюваного, адже розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього (ч.4 ст. 182 КПК України).

Слідчий суддя вважає, що застосування запобіжного заходу у вигляді тривання під вартою до такого підозрюваного із максимально визначеним розміром застави, має ознаку, як впливу на його правосвідомість, усвідомлення ним наслідків його злочинних дій, які носили повторний характер, так й гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

Норма статті 194 КПК України передбачає необхідність визначення обов`язків, з передбачених цією статтею, які будуть покладені на підозрюваного.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст.176-178, 183, 194, 196, 197, 309 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання ОСОБА_5 , погоджене прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 за матеріалами кримінального провадження відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №002691 від 14.07.2023 року за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 190 КК України, - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Первомайська Луганської області, українця, громадянина України, не одруженого, офіційно не працевлаштованого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів, тобто з 13 год. 39 хв. 14 липня 2023 року до 13 год. 39 хв. 12 вересня 2023 року включно, з правом на внесення застави у розмірі 20 (двадцяти) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 53 680 грн. 00 коп.

Застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Можливість застосування застави щодо особи, стосовно якої застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, може бути визначена в ухвалі слідчого судді, суду у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу.

Застава може бути внесена як самим підозрюваним, обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем). Заставодавцем не може бути юридична особа державної або комунальної власності або така, що фінансується з місцевого, державного бюджету, бюджету Автономної Республіки Крим, або у статутному капіталі якої є частка державної, комунальної власності, або яка належить суб`єкту господарювання, що є у державній або комунальній власносності.

У випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу, підозрюваний, обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

В разі внесення застави покласти на підозрюваного наступні обов`язки:

-прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора або суду, а також виконувати наступні обов`язки до 12.09.2023 року:

-не відлучатись із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

-повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

-утримуватися від спілкування зі свідками, потеплілим у даному кримінальному провадженні.

Роз`яснити підозрюваному наслідки невиконання вказаних обов`язків, а саме: у разі, якщо підозрюваний, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, без поважних причин не повідомив про причину своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя вирішує питання про застосування до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

СЛІДЧИЙ СУДДЯ: