Справа № 953/4538/23
н/п 1-кс/953/4325/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"12" червня 2023 р. м. Харків

Київський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань у приміщенні Київського районного суду м. Харкова клопотання прокурора відділу нагляду за додержанням законів регіональним органом безпеки Харківської обласної прокуратури ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000504 від 13.04.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 111-2 КК України про арешт майна,

ВСТАНОВИВ:

09.06.2023 до Київського районного суду м. Харкова надійшло клопотання прокурора відділу нагляду за додержанням законів регіональним органом безпеки Харківської обласної прокуратури ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000504 від 13.04.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 111-2 КК України, в якому просить накласти арешт на майно, що було вилучено в ході обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: мобільний телефон марки «Samsung» моделі «Galaxy S10» з серійним номером НОМЕР_1 , IMEI1: НОМЕР_2 , IMEI2: НОМЕР_3 , у якому наявні сім-картки операторів мобільного зв`язку з номерами НОМЕР_4 , НОМЕР_5 ; виченина шкіросировина полярної лисиці (песця) у кількості 327 шт.

Клопотання обґрунтовано тим, що Слідчим відділом Управління СБ України в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000504, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 13.04.2023, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 111-2 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що група осіб на території Харківської області досягла змови із представниками органів влади держави-агресора та іншими громадянами РФ, причетними до окупації території України, і на умовах матеріального сприяння останнім здійснюють закупівлю і подальше ввезення на митну територію України матеріальних ресурсів на порушення законодавства України.

Так, за отриманою в ході проведення досудового розслідування інформацією, керівництво ТОВ «Херлев Бетер» (, адреса реєстрації: м. Львів, вул. Бузкова, буд. 2, фактична адреса: Харківська обл., Харківський р-н., с. Борове, вул. Лугова, буд. 3а) створило злочинний механізм ввезення, з уникненням від сплати митних платежів, преміальної продукції російського походження від фіктивного підприємства «Isokaannan Turkis Oy» (місцезнаходження підприємства: Фінляндська Республіка), яке виконує роль транзитера з рф.

Встановлено, що 09.02.2023 року через Ковельський ПІПВМ, заїхав транспортний засіб з преміальною продукцією (шкури песця) загальною вагою 3600 кг (загальною кількістю 20000 шт.), власником якого є ТОВ «Херлев Бетер», де був здійсненний інспекційний огляд та виданий ветеринарний сертифікат. В подальшому вказаний вантаж відправився до м. Запоріжжя з метою митного оформлення. При цьому митним органом прийнято рішення про утилізацію продукції, про що складений відповідний комісійний акт (вантаж не розмитнювався, митні платежі не сплачувалися).

Крім того, під час проходження митного контролю, отримувачем були внесені недостовірні відомості до митних декларацій відносно вартості продукції, яка значно занижена, а також країни походження продукції (в документах вказано, країну походження Фінляндську Республіку, при цьому встановлено, що фактична країна походження продукції російська федерація).

Так, згідно постанови КМУ № 1147 від 30.12.2015 року «Про заборону ввезення на митну територію України товарів, що походять з російської федерації» код згідно УКТЗЕД 0511 99 10 90, зазначена продукція підпадає під вищезазначену постанову.

Додатково було встановлено, що шляхом зловживання службовим становищем працівників Запорізької митниці зазначена продукція фактично не утилізувалася, а вказаний вантаж відправився за адресою: АДРЕСА_1 , де планується його розвантаження та здійснення подальшої реалізації на території України, після чого частина грошових коштів, отриманих від цього, через банківські рахунки ряду юридичних осіб з ознаками фіктивності, зареєстрованих як на території України, так і за її межами, буде переведено до російської федерації як оплата за вказану сировину.

Разом з цим, у період часу з 12 год 44 хв по 17 год 26 хв 07.06.2023 слідчим СВ УСБУ в Харківській області на підставі ухвали слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 06.06.2023 проведено обшук приміщень за адресою: АДРЕСА_1 , яке належить на праві спільної часткової власності ОСОБА_4 в розмірі частки ; ОСОБА_5 в розмірі частки та ОСОБА_6 в розмірі частки , та яке фактично використовується громадянином України ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , для здійснення підприємницької діяльності. За результатами вказаної слідчої дії виявлено та вилучено наступне майно: мобільний телефон марки «Samsung» моделі «Galaxy S10» з серійним номером НОМЕР_1 , IMEI1: НОМЕР_2 , IMEI2: НОМЕР_3 , у якому наявні сім-картки операторів мобільного зв`язку з номерами НОМЕР_4 , НОМЕР_5 , виченина шкіросировина полярної лисиці (песця) у кількості 327 шт.

Відповідно до пояснень ОСОБА_6 під час обшуку, документальні матеріали щодо походження, транспортування, зберігання, обробки виявленої в ході вказаної слідчої дії вичениної шкіросировини полярної лисиці (песця) він надати не може у зв`язку із відсутністю таких документів у нього. Країну походження усно зазначає як Фінляндська Республіка, однак товарно-транспортні накладні, митні декларації щодо її переміщення відсутні. Здійснював обробку зазначеної сировини, яка з`явилась в його розпорядженні 02.06.2023.

Разом з цим, за допомогою вищезазначеного мобільного пристрою, згідно пояснень ОСОБА_6 у ході обшуку, останній підтримував зв`язок із невстановленою слідством особою на ім`я « ОСОБА_7 », яка організовувала переміщення вказаної шкіросировини та може бути причетна до зазначеної протиправної діяльності.

Прокурор зазначає, що відповідно до вимог п.3 ч.2 ст.171 КПК України, що конкретним фактом, що підтверджує володіння мобільним телефоном марки «Samsung» моделі «Galaxy S10» з серійним номером НОМЕР_1 , IMEI1: НОМЕР_2 , IMEI2: НОМЕР_3 з сім-картками операторів мобільного зв`язку з номерами НОМЕР_4 , НОМЕР_5 , а також вичениної шкіросировини полярної лисиці (песця) у кількості 327 шт. ОСОБА_6 є їх вилучення у вказаної особи та за місцем його підприємницької діяльності.

Відповідно до положення ст.98 КПК України, вилучені предмети, мають ознаки речового доказу, оскільки вони є знаряддям вчинення злочину, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Таким чином, існує сукупність підстав вважати, що вищевказані предмети є доказом кримінального правопорушення, оскільки відповідають вимогам ст. 98 КПК України.

Таким чином, з метою збереження речових доказів відповідно п.1 ч.2 ст.170 КПК України виникла необхідність у арешті вищенаведених предметів.

Прокурор зазначає, що необхідність арешту майна зумовлюється необхідністю його збереження та недопущення його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі.

В судове засідання прокурор відділу нагляду за додержанням законів регіональним органом безпеки Харківської обласної прокуратури ОСОБА_3 не з`явився. Подав заяву про розгляд клопотання без його участі. Клопотання підтримує в повному обсязі та просить його задовольнити.

Володілець майна в судове засідання не з`явився, судом вжито заходів для його повідомлення про дату, час та місцне розгляду справи, однак повістка не була доставлена з причини: абонент тимчасово недоступний.

Неприбуття в судове засідання власника майна, слідчого, прокурора відповідно до вимог ч. 1 ст. 172 КПК України не перешкоджає розгляду клопотання.

На підставі ст. 107 ч. 4 КПК України, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснюється у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб.

Дослідивши клопотання, копії матеріалів, якими слідчий обґрунтовує доводи клопотання, слідчий суддя дійшов до висновку, що клопотання прокурора є обґрунтованим та таким, що підлягає повному задоволенню, виходячи з наступного.

Правовою підставою арешту майна є кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000504 від 13.04.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 111-2 КК України.

07.06.2023 в період часу з 12:44 до 17:26 слідчим проведено обшук за адресою: АДРЕСА_1 , в результаті якого було виявлено та вилучено речі зазначені в клопотанні.

07.06.2023 постановою слідчого 1-го відділення слідчого відділу УСБУ в Харківській області лейтенант юстиції ОСОБА_8 вищевказані речі було визнано речовими доказами.

Доказів негативних наслідків від застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, слідчою суддею не встановлено. Підстав сумніватися в співмірності такого обмеження права власності завданням кримінального провадження у слідчої судді не виникає.

Згідно положень ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним його майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Тимчасово вилученим може бути майно у виді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) надані особі з метою схилити її до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та (або) матеріального забезпечення кримінального правопорушення чи як винагорода за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України метою арешту майна є збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Беручи до уваги те, що незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню та встановленню істини в ході досудового розслідування по ньому, з метою збереження речових доказів, майна, що має доказове значення в даному кримінальному провадженні, та для встановлення наявності чи відсутності фактів та обставин, що мають значення для кримінального провадження, суд вважає клопотання законним та обґрунтованим, а відтак таким, що підлягає задоволенню.

Питання щодо місця зберігання речових доказів вирішується слідчим у кримінальному провадженні на підставі вимог ст.100 КПК України та Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 19 листопада 2012 року №1104.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст.131, 132, 170-173, 309, 369, 370, 371, 372, 376 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора відділу нагляду за додержанням законів регіональним органом безпеки Харківської обласної прокуратури ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0000504 від 13.04.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 111-2 КК України про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно, а саме:

-мобільний телефон марки «Samsung» моделі «Galaxy S10» з серійним номером НОМЕР_1 , IMEI1: НОМЕР_2 , IMEI2: НОМЕР_3 , у якому наявні сім-картки операторів мобільного зв`язку з номерами НОМЕР_4 , НОМЕР_5 ;

-вичинену шкіросировину полярної лисиці (песця) у кількості 327 шт.,

яке перебуває у володінні ОСОБА_6 та було вилучено під час обшуку за адресою: АДРЕСА_1 шляхом заборони користування, розпорядження та відчуження.

Майно, на яке накладено арешт зберігати відповідно до порядку, визначеному Постановою Кабінету Міністрів України №1104 від 19.11.2012 «Про затвердження порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження».

Зобов`язати слідчого, який здійснює досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні, забезпечити виконання ухвали.

Ухвала про арешт майна виконується слідчим, прокурором негайно.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Слідчий суддя

Київського районного суду м.Харкова ОСОБА_1