Справа № 645/66/22
Провадження № 1-кс/645/457/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 травня 2023 року м. Харків

Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у судовому засіданні заяву потерпілої ОСОБА_3 про відвід заступника начальника сектору дізнання відділу поліції № 2 Харківського районного управління поліції № 2 Головного управління Національної поліції в Харківській області капітана поліції ОСОБА_4 від участі у досудовому розслідуванні кримінального провадження № 0000008 від 06.01.2022 року,

в с т а н о в и в:

Потерпіла ОСОБА_3 звернулася до Фрунзенського районного суду м. Харкова із заявою, якою просить здійснити відповідні процесуальні дії щодо відводу заступника начальника сектору дізнання відділу поліції № 2 Харківського районного управління поліції № 2 Головного управління Національної поліції в Харківській області капітана поліції ОСОБА_4 від здійснення досудового розслідування в рамках кримінального провадження № 0000008 від 06.01.2022 року.

В обґрунтування своїх вимог посилається на те, що заступником начальника сектора дізнання ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області капітаном поліції ОСОБА_4 здійснюється досудове розслідування в рамках кримінального провадження № 0000008 від 06.01.2022 року про вчинення кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 272 КК України.

В рамках кримінального провадження № 0000008 від 06.01.2022 року було складено висновок експерта № 5525 за результатами проведення судової інженерно-технічної експертизи з безпеки життєдіяльності та охорони праці по матеріалам кримінального провадження внесеного до ЄРДР за № 0000008 від 15.08.2022 року. Однак, як вбачається з висновку експерта, заступником начальника сектору дізнання ОСОБА_4 експерту не надавався речовий доказ, що в свою чергу свідчить про неповність та не об`єктивність вказаного висновку.

Внаслідок таких дій з боку заступника начальника сектору дізнання ОСОБА_4 факти та обставини зазначені у вищевказаній експертизі навмисно спотворені та повністю не відповідають обставинам та характеру отриманих травм. Крім того, експерту не надавався акт розслідування нещасного випадку, який також міститься в матеріалах вказаного кримінального провадження.

Вказані обставини є свідченням проведення ОСОБА_4 необ`єктивного, упередженого, неповного розслідування обставин у вказаному кримінальному провадженні та навмисного спотворення його результатів.

В судове засідання потерпіла та її представник адвокат ОСОБА_5 не з`явилися, про дату, час та місце розгляду заяви були повідомлені своєчасно та належним чином. 02.05.2023 року до суду надійшло клопотання адвоката ОСОБА_5 про розгляд вказаної заяви без його участі.

Заступник начальника сектору дізнання ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився, про день та час розгляду справи повідомлялася належним чином, 28.04.2023 року надав до суду заперечення на заяву про відвід слідчого, в якому просив залишити вказану заяву без задоволення та просив проводити розгляд справи за його відсутності

Згідно положень ч. 2 ст. 22 КПК України, сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Підстави для відводу дізнавача регламентовані ст. 77 КПК України.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 77 КПК України, дізнавач не має права брати участь у кримінальному провадженні: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, членом сім`ї або близьким родичем сторони, заявника, потерпілого, цивільного позивача або цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому ж провадженні як слідчий суддя, суддя, захисник або представник, свідок, експерт, спеціаліст, представник персоналу органу пробації, перекладач; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах кримінального провадження або існують інші обставини, які викликають обґрунтовані сумніви в його неупередженості.

Відповідно до ч. 5 ст. 80 КПК України відвід повинен бути вмотивованим.

Суд не знаходить підстав вважати, що доводи, викладені в заяві потерпілої про відвід дізнавача є аргументованими, оскільки жодних об`єктивних даних про заінтересованість в результатах даного кримінального провадження або про упередженість слідчого суду надано не було.

Обставини, на які посилається заявник, не можуть бути безумовною підставою для відводу дізнавача та ще не свідчать про необ`єктивність чи упередженість дізнавача при проведенні досудового розслідування у даному кримінальному провадженні.

Крім того, слід звернути увагу заявника на наступне.

Положеннями ст. 22 КПК України визначено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом.

Статтею 303 КПК України закріплено право на оскарження рішення, дії чи бездіяльності слідчого, дізнавача або прокурора під час досудового розслідування, відповідно до встановленого цією статтею переліку рішень, дій чи бездіяльності, які можуть бути оскаржені.

Згідно з ч. 3 ст. 303 КПК, скарги на інші рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача або прокурора не розглядаються під час досудового розслідування і можуть бути предметом розгляду під час підготовчого провадження у суді згідно з правилами статей 314-316 цього Кодексу.

За змістом ст. 94 КПК, слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

З викладеного вбачається, що прийняття дізнавачем процесуальних рішень у кримінальному провадженні не свідчить про його упередженість в цьому провадженні. До того ж, залежно від стадії кримінального провадження, дії чи бездіяльність, так само як і процесуальні рішення, можуть бути предметом оскарження до слідчого судді, суду, а також предметом оцінки відповідних доказів, зібраних з допущенням таких порушень щодо їх належності, допустимості та достовірності на стадії судового розгляду.

Крім того, відповідно до ч. ч. 1, 4 ст. 40-1 КПК України дізнавач при здійсненні дізнання наділяється повноваженнями слідчого. Дізнавач несе відповідальність за законність та своєчасність здійснення дізнання. Дізнавач, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього Кодексу, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється.

З огляду на викладене, підстави для задоволення заяви про відвід дізнавача відсутні.

Ніяких інших підстав, передбачених ст. 77 КПК України потерпілою не заявлено.

Керуючись ст. 77, 80, 81 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и в:

В задоволенні заяви потерпілої ОСОБА_3 про відвід заступника начальника сектору дізнання відділу поліції № 2 Харківського районного управління поліції № 2 Головного управління Національної поліції в Харківській області капітана поліції ОСОБА_4 від участі у досудовому розслідуванні кримінального провадження № 0000008 від 06.01.2022 року - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складено 02.05.2023 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1