Справа № 186/1250/23
Провадження № 1-кс/0186/331/23
У Х В А Л А

31 серпня 2023 року м.Першотравенськ

Слідчий суддя Першотравенського міського суду Дніпропетровської області- ОСОБА_1 ,

секретар - ОСОБА_2 ,

з участю: прокурора - ОСОБА_3 ,

особи, у володінні якої знаходиться майно - ОСОБА_4 ,

дізнавача - ОСОБА_5 ,

розглянувши у закритому судовому засіданні в м.Першотравенську клопотання дізнавача СД відділення поліції №3 Синельниківського РУП ГУНП в Дніпропетровській області про арешт майна по кримінальному провадженню, яке внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000084 від 28 серпня 2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України,

ВСТАНОВИЛА:

29 серпня 2023 року до Першотравенського міського суду Дніпропетровської області надійшло клопотання дізнавача про арешт майна по кримінальному провадженню, яке внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000084 від 28 серпня 2023 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України.

Клопотання обґрунтоване тим, що до чергової частини ВП №3 Синельниківського РУП ГУНП в Дніпропетровській області 28 серпня 2023 року о 09 годині 16 хвилин надійшло повідомлення зі служби "102", про те, що 28 серпня 2023 року, приблизно 09 годині 07 хвилин, до них від ПОГ ОСОБА_6 надійшло повідомлення про те, що 28 серпня 2023 року, приблизно о 09 годині 00 хвилин, ОСОБА_4 , перебуваючи на річці "Самара" в с.Миколаївці, Синельниківського району, Дніпропетровської області, здійснює за допомогою заборонених знарядь лову незаконний вилов риби.

Вказане повідомлення внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000084 від 28 серпня 2023 року, за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч.1 ст. 249 КК України.

28 серпня 2023 року був проведений огляд берегу річки «Самара», розташованого на околиці с.Миколаївки, Синельниківського району, Дніпропетровської області, в період часу з 14 години 33 хвилини по 15 годину 09 хвилин. В ході огляду виявлено:

- три рибальські сітки: довжиною 120 метрів, висотою 1 метр, розмірами 20х20 мм; довжиною 140 метрів, висотою 1 метр, розмірами 25х25 мм; довжиною 140 метрів, висотою 1 метр, розмірами 30х30 мм;

- гумовий човен зеленого кольору з написом «Шторм»;

- весла в кількості 2 шт;

- мотоблок «Кентавр», зеленого кольору, серійний номер /;

- причіп до мотоблоку зеленого кольору, двоколісний,

В подальшому при огляді, було виявлено водні біоресурси, а саме: виловлену рибу в наступних видах та кількості:

1. Карась в кількості 100 штук;

2. Плітка - в кількості 5 штук.

Присутній під час огляду ОСОБА_4 пояснив, що виловом вказаної риби він займався за допомогою виявлених рибальських сіток, для власного спожитку.

Вказані речі були вилучені та визнані речовими доказами у даному кримінальному провадженні.

Оскільки дані речі мають значення речового доказу, який може бути використаний, як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, виникла необхідність у накладенні арешту на вказане майно.

Підставами, у зв`язку з якими потрібно здійснити арешт вказаного майна, є забезпечення належного зберігання речових доказів стороною кримінального провадження, та фактичне позбавлення осіб, причетних до вчинення кримінального правопорушення, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Дізнавач і прокурор в судовому засіданні підтримали клопотання та просять його задовільнити.

В судовому засіданні особа, у володінні якої перебуває вилучене майно - ОСОБА_4 , не заперечував проти задоволення клопотання.

Відповідно ч.1 ст.131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Згідно п.7 ч.2 ст.131 КПК України одним із заходів такого забезпечення є арешт майна.

Частинами 1 та 3 ст.132 КПК України встановлено, що заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий (дізнавач), прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеню тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого (дізнавача), прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий (дізнавач), прокурор звертається з клопотанням.

При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя згідно з вимогами ст.ст.94, 132, 173 КПК України, повинен врахувати існування обґрунтованої підозри щодо вчинення правопорушення та достатність доказів, що вказують на вчинення кримінального правопорушення; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої правопорушенням; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

Відповідні дані мають міститися й у клопотанні слідчого (дізнавача), прокурора, який звертається з проханням арештувати майно, оскільки згідно ст.1 Першого протоколу Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися, відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

Згідно ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів, відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому п.4 ч.2 цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, фізичної чи юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно - небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

Вартість майна, яке належить арештувати з метою забезпечення цивільного позову або стягнення отриманої неправомірної вигоди, повинна бути співмірною розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням або зазначеної у цивільному позові, розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою.

Арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Згідно ч.5 ст.171 КПК України клопотання слідчого (дізнавача), прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Витягом з ЄРДР за №0000084 від 28 серпня 2023 року підтверджується, що правова кваліфікація вчиненого - ч.1 ст.249 КК України.

До матеріалів клопотання про арешт майна долучено копію протоколу огляду місця події від 28 серпня 2023 року, під час якого було вилучено вищезазначене майно; копію постанови від 28 серпня 2023 року про визнання вилученого під час огляду майна речовими доказами в кримінальному провадженні; довідку про передачу речового доказу: риби в кількості 105 штук на відповідальне зберігання ФОП ОСОБА_7 .

У ході досудового розслідування виникла необхідність у накладенні арешту на вказані, вилучені під час огляду місця події речі, які є знаряддям вчинення злочину, з метою забезпечення збереження речових доказів, проведення необхідних оглядів з участю відповідних спеціалістів, призначення відповідних експертиз.

В силу ст.41 Конституції України, ст.1 протоколу №1 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожна фізична та юридична особа має право володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше, ніж на користь суспільства і на умовах, передбачених Законом або загальними принципами міжнародного права.

Крім того, відповідно до практики Європейського суду, для того, щоб втручання в право власності вважалося допустимим, воно повинно служити не лише законній меті в інтересах суспільства, а повинна бути розумна співмірність між використовуваними інструментами та тією метою, на котру спрямований будь-який захід, що позбавляє особу власності.

Відповідно до п.2 ч.3 ст.132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, дізнавач, прокурор не доведе, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи.

За вказаних обставин, слідчий суддя приходить до висновку про обґрунтованість та необхідність задоволення клопотання слідчого про накладення арешту, з метою збереження речових доказів, проведення необхідних оглядів з участю відповідних спеціалістів, призначення відповідних експертиз та запобіганню можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження вказаного майна.

Незастосування цього заходу зумовить труднощі в частині збереження речових доказів, а також в проведенні відповідних оглядів та експертиз, що відповідає критеріям, зазначеним у ч.2 ст.167 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 170-173 КПК України,- слідчий суддя

ПОСТАНОВИЛА:

Клопотання дізнавача СД відділення поліції №3 Синельниківського РУП ГУНП в Дніпропетровській області капітана поліції - ОСОБА_5 , про арешт майна - задовільнити.

Накласти арешт на вилучене 28 серпня 2023 року в ході огляду майно у вигляді:

- рибальської сітки, довжиною 120 метрів, висотою 1 метр, розмірами 20х20 мм;

- рибальської сітки, довжиною 140 метрів, висотою 1 метр, розмірами 25х25 мм;

- рибальської сітки, довжиною 140 метрів, висотою 1 метр, розмірами 30х30 мм;

- гумового човну зеленого кольору з написом «Шторм»;

- весел у кількості 2 шт;

-мотоблоку «Кентавр», зеленого кольору, серійний номер /;

- причіпу до мотоблоку зеленого кольору, двоколісного,

- риби "карась" у кількості 100 штук;

- риби " плітка" - в кількості 5 штук,

що належать ОСОБА_4 , заборонивши йому розпоряджатися майном, з метою унеможливлення його знищення, відчуження.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1 .