Провадження 1-кп/522/555/23
У Х В А Л А

14 липня 2023 року м. Одеса

Приморський районний суд м. Одеси у складі:

головуючого-судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Одесі, клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою у кримінальному проваджені, по обвинуваченню ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина Молдови, неодруженого, з середньою освітою, непрацюючого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого, у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185, ч. 4 ст. 186 КК України,

за участю:

прокурора ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

обвинуваченого ОСОБА_3 ,

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Приморського районного суду м. Одеси знаходиться об`єднане кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_3 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185, ч. 4 ст. 186 КК України.

У судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження строку тримання обвинуваченого ОСОБА_3 під вартою, оскільки в останнього не зменшилися ризики передбачені ст. 177 КПК України, він обґрунтовано обвинувачується у вчиненні тяжких злочинів, за які відповідальність передбачена у вигляді позбавлення волі.

Захисник та обвинувачений заперечували проти продовження строку тримання під вартою.

Суд, заслухавши думку сторін та дослідивши матеріали кримінального провадження, дійшов висновку про таке.

Згідно з ч. 3 ст. 331 КПК України, за наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. Копія ухвали вручається обвинуваченому, прокурору та надсилається уповноваженій службовій особі до місця ув`язнення.

Відповідно до ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків а також запобігання спробам: переховуватися від суду; знищити або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків, іншого обвинуваченого, експерта або спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; або вчинити інше кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується.

Із наданих до суду матеріалів вбачається, що ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні тяжких злочинів за ч. 4 ст. 185, ч. 4 ст. 186 КК України, які карається позбавленням волі строком понад 5 років.

Застосування до обвинуваченого ОСОБА_3 більш м`якого запобіжного заходу неможливе, оскільки ризики передбачені ст. 177 КПК України, які були враховані судом при обранні міри запобіжного заходу не відпали та останній перебуваючи на свободі може переховуватися від суду, незаконно впливати потерпілого, свідків, з метою зміни ними показань, вчинити інше кримінальне правопорушення. З моменту вирішення питання про доцільність продовження строків, жоден ризик не зменшився і не відпав.

Також відповідно до вимог ст. 178 КПК України, суд бере до уваги той факт, що у ОСОБА_3 відсутні стійкі соціальні зв`язки, оскільки він неодружений, місця роботи немає, викладене вище свідчить про неможливість застосування іншого більш м`якого запобіжного заходу.

За таких обставин, на підставі наданих матеріалів, суд дійшов висновку про необхідність продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

При цьому суд вважає, що таке продовження даного запобіжного заходу обвинуваченому не суперечить вимогам ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, оскільки, незважаючи на презумпцію невинуватості, тримання під вартою, завжди є законним, якщо є достатні підстави вважати, що існує необхідність у запобіганні вчиненню особою правопорушення чи ухиленню від правосуддя після вчинення злочину, з тією метою, щоб особа, яка обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, постала перед компетентними органами.

Європейський суд з прав людини в своєму рішенні у справі "Мюррей проти Сполученого Королівства", зазначив що факти, які викликають підозру, не обов`язково мають бути встановлені до ступеня, необхідного для засудження або навіть для пред`явлення обвинувачення, що є завданням наступних етапів кримінального процесу, сприяти якому має й тримання під вартою.

Розмір раніше визначеної застави залишити без змін.

Керуючись ст.ст. 331, 372, 132, 176-178, 182-183, 193-194, 196-197 КПК України, суд

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора Приморської окружної прокуратури м. Одеси ОСОБА_4 про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою задовольнити.

Строк тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , продовжити на 60 діб, тобто до 12 вересня 2023 року включно.

Розмір раніше визначеної застави обвинуваченому залишити без змін.

Обвинувачений звільняється з-під варти після внесення застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений вважається таким до якого застосовано запобіжний захід у виді застави.

У разі внесення застави, покласти на обвинуваченого обов`язки строком на 2 (два) місяці, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:

1) прибувати до суду за кожною вимогою у розумні строки;

2) повідомляти суд про зміну свого місця проживання;

Роз`яснити обвинуваченому наслідки невиконання вказаних обов`язків, а саме: у разі, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до суду, без поважних причин не повідомив про причину своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави суд вирішує питання про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Одеського апеляційного суду протягом 5 днів з моменту її оголошення.

Суддя

14.07.2023