ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/7152/23
провадження № 1-кс/753/1538/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"03" травня 2023 р. Дарницький районний суд міста Києва у складі

слідчої судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

захисника ОСОБА_4

підозрюваного ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Дарницької окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , подане в рамках кримінального провадження, внесеного 1 травня 2023 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001621, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 345 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно:

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Києва, українця, громадянина України, неодруженого, офіційно не працюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 345 КК України,

У С Т А Н О В И В:

3 травня 2023 року до Дарницького районного суду міста Києва надійшло клопотанняслідчого слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_6 , погоджене прокурором Дарницької окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , подане в рамках кримінального провадження, внесеного 1 травня 2023 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001621, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 345 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно: ОСОБА_5 . Відповідно до протоколу автоматизованого визначення слідчого судді від 3 травня 2023 року матеріали клопотання передано судді ОСОБА_1 .

В обґрунтування клопотання слідчий вказує, що у провадженні слідчого відділу Дарницького УП ГУНП у м. Києві, перебувають матеріали кримінального провадження за № 0001621 від 01.05.2023, за правовою кваліфікацією, передбаченою частиною першою статті 345 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 01.05.2023 приблизно о 16 год. 00 хв. гр. ОСОБА_5 , перебував за місцем проживання за адресою: АДРЕСА_1 , де вчиняв домашнє насильство по відношенню до своєї матері ОСОБА_7

01.05.2023 о 16 год. 28 хв. на виклик «Домашнє насильство» по спецлінії «102» до квартири за зазначеною адресою прибув екіпаж патрульної поліції «Рубін 251» у складі командира роти № 1 батальйону № 4 полку 2 (з обслуговування лівого берегу) УПП у АДРЕСА_2 ОСОБА_8 та поліцейського взводу № 2 роти № 1 батальйону № 4 полку 2 (з обслуговування лівого берегу) УПП у м. Києві ОСОБА_9 . Зайшовши до квартири, працівники поліції, виконуючи свої службові обов`язки, перебуваючи у форменому одязі зі знаками розрізнення, разом із ОСОБА_7 пройшли до кімнати де на той момент перебував ОСОБА_10 .

В цей час, відкривши двері до кімнати, ОСОБА_10 усвідомлюючи, що перед ним знаходяться працівники правоохоронного органу, одягнуті у формений одяг, зовні оснащені загальновідомими ідентифікуючими ознаками працівників поліції, розуміючи, що працівники поліції в цей момент діють в межах службових повноважень, передбачених положеннями Закону України «Про Національну поліцію» від 02.07.2015, взяв зі столу предмет схожий на пістолет, тримаючи його в руках, відвів затвор в крайнє заднє положення та став погрожувати працівникам поліції ОСОБА_8 та ОСОБА_9 . Після цього, ОСОБА_10 , взяв зі столу предмет схожий на гранату та почав погрожувати її застосуванням. Дану погрозу працівники поліції сприйняли як реальну погрозу насильством та намагаючись її уникнути спробували заспокоїти ОСОБА_10 та вмовити покласти зброю.

В подальшому, діючи відповідно до своїх посадових обов`язків, з метою попередження вчинення правопорушення, співробітниками УПП у м. Києві ДПП, що перебували у складі екіпажу «Рубін 251» затримано ОСОБА_10 на місці події.

Таким чином ОСОБА_10 підозрюється у вчиненні погрози насильством щодо працівника правоохоронного органу, у зв`язку з виконанням цим працівником службових обов`язків, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 345 КК України.

Слідчий посилається на те, що підставою звернення з клопотанням про застосування запобіжного заходу в вигляді домашнього арешту у відношенні підозрюваного ОСОБА_10 , відповідно до вимог пункту 4 частини першої статті 184 КПК України, є встановлення під час досудового розслідування наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3 частини першої статті 177 КПК України, а саме можливість ОСОБА_10 переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, впливати на свідків та потерпілих.

У зв`язку з чим у клопотанні слідчий просить застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді нічного домашнього арешту строком на 2 місяці.

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 підтримала клопотання та доводи, що його обґрунтовують, просила суд клопотання задовольнити, посилаючись на доводи вказані у ньому, враховуючи наявність обґрунтованої підозри та ризиків, передбачених пунктами 1,3 частини першої статті 177 КПК України.

Захисник ОСОБА_4 у судовому засіданні вказав, що в цілому він не заперечує проти поданого клопотання, проте зауважив, що не вбачає за необхідне покладати на підозрюваного обов`язок щодо утримання від спілкування із свідком ОСОБА_7 , оскільки це його мати, вони проживають разом.

Підозрюваний у судовому засіданні підтримав думку захисника.

Вислухавши прокурора, підозрюваного та його захисника, дослідивши надані до клопотання матеріали кримінального провадження, суд дійшов наступних висновків.

У судовому засіданні встановлено, що у провадженні слідчого відділу Дарницького УП ГУНП у м. Києві, перебувають матеріали кримінального провадження за № 0001621 від 01.05.2023, за правовою кваліфікацією, передбаченою частиною першою статті 345 КК України.

1 травня 2023 року в рамках зазначеного кримінального провадження ОСОБА_5 було затримано в порядку, передбаченому статтею 208 КПК України.

2 травня 2023 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 345 КК України. В якості підтвердження обґрунтованості підозри органом досудового розслідування до матеріалів клопотання надано наступні докази: протокол прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення ОСОБА_8 від 01.05.2023; -протокол допиту потерпілого ОСОБА_8 від 01.05.2023; -протокол прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення ОСОБА_9 від 01.05.2023; - протокол допиту потерпілого ОСОБА_9 від 01.05.2023; - протокол огляду місця події від 01.05.2023; - актом перевірки об`єкта на наявність вибухових матеріалів від 01.05.2023; - протокол допиту свідка ОСОБА_7 від 01.05.2023; - протокол допиту свідка ОСОБА_11 від 01.05.2023; - протокол допиту свідка ОСОБА_12 від 01.05.2023; - протокол допиту свідка ОСОБА_13 від 01.05.2023; - протокол допиту свідка ОСОБА_14 від 01.05.2023; - протокол огляду відеозапису від 02.05.2023; - протокол затримання підозрюваного ОСОБА_5 від 01.05.2023; - протокол допиту підозрюваного ОСОБА_5 від 01.05.2023; - інші матеріали кримінального провадження в їх сукупності.

Відповідно до частини другої статті 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.

Слідчий суддя враховує, що поняття обґрунтована підозра не визначене у національному законодавстві, але, зважаючи на вимоги, закріплені у статті 9 КПК України, а також статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суд враховує позиції Європейського суду з прав людини викладені в його рішеннях.

Так, у пункті 32 справи «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» (Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom, Series А, № 182) від 30 серпня 1990 року зазначено, що обґрунтована підозра це коли існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

На думку суду, обґрунтованість підозри повинна бути визначена враховуючи положення статті 94 КПК України, а саме, що слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Описана у клопотанні фабула у сукупності з наданими прокурором поясненнями та матеріалами кримінального провадження на даному етапі провадження дає слідчому судді можливість дійти висновку про наявність ознак кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 345 КК України.

Підозра ОСОБА_5 ґрунтується на відомостях, що об`єктивно пов`язують підозрюваного із кримінальними правопорушеннями, а під час розгляду клопотання не виникло будь-якого іншого розумного обґрунтування участі підозрюваного у подіях, про які йдеться, ніж та, щодо якої стверджує прокурор.

Дослідивши у судовому засіданні надані органом досудового розслідування докази, слідчий суддя дійшов висновку про те, що вони є такими, що обґрунтовують підозру ОСОБА_5 в інкримінованому злочині, так як надані слідчим докази свідчать про те, що він міг вчинити інкриміновані дії при зазначених у клопотанні обставинах.

Слід враховувати, що на даній стадії кримінального провадження слідчий суддя не вирішує питання наявності в діянні особи складу кримінального правопорушення та винуватості особи у вчиненні такого правопорушення, які вирішуються судом при ухваленні вироку, відповідно до вимог частини першої статті 368 КПК України, а лише встановлює наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, що може слугувати підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження, на підставі поданих стороною обвинувачення до клопотання матеріалів.

При цьому правильність кваліфікації дій підозрюваної особи, так само як і наявність чи відсутність в її діях складу злочину вирішуються виключно вироком суду та не підлягають вирішенню на досудовому провадженні.

З огляду на те, що кримінальне провадження перебуває на стадії досудового розслідування, суд лише на підставі розумної та об`єктивної оцінки отриманих доказів визначає чи виправдовують вони в своїй сукупності факт проведення досудового розслідування та чи дозволяють встановити причетність особи до вчинення кримінального правопорушення, яка є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї заходу забезпечення кримінального провадження.

Отже, слідчий суддя вважає, що має місце наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 345 КК України. При цьому, кримінальне правопорушення, передбачене частиною першою статті 345 КК України відповідно до статті 12 КК України відноситься до категорії нетяжких злочинів, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 3 років.

Так, відповідно до вимог статті 131 КПК України, одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Згідно з положеннями статті 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язані встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує, хоча б один з ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до вимог частини першої статті 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим, покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків чи перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Стаття 176 КПК України регламентує, що запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

Крім того, вимогами статті 178 КПК України визначено, що при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, в тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні; вік та стан здоров`я підозрюваного, міцність соціальних зв`язків підозрюваного в місці його постійного проживання, у тому числі наявність у нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного постійного місця роботи; репутацію підозрюваного, його майновий стан; наявність судимостей у підозрюваного.

Відповідно до статті 178 КПК України слідчий суддя, оцінюючи в сукупності всі обставини, враховує, що ОСОБА_5 є громадянином України, має постійне місце проживання та реєстрації в місті Києві, раніше не судимий; підозрюється у вчиненні нетяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі до 3 років; наявні у кримінальному провадженні докази про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення є вагомими. На обліку у лікаря нарколога та психіатра не перебуває. Інших відомостей про стан здоров`я підозрюваного суду не надано.

Як вбачається з клопотання, відповідно до вимог пункту 4 частини першої статті 184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3 частини першої статті 177 КПК України, які обґрунтовують наявність підстав для застосування ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, а саме переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, впливати на свідків та потерпілих у кримінальному провадженні.

Досліджуючи матеріали клопотання, надані докази, пояснення прокурора, беручи до уваги особистість ОСОБА_5 , слідчий суддя погоджується з тим, що на даний час наявні ризики того, що підозрюваний може переховуватися від органу досудового розслідування та суду, оскільки, він офіційно непрацевлаштований, у нього відсутні міцні соціальні зв`язки, стримуючи фактори, оскільки він неодружений, неповнолітніх або малолітніх дітей на утриманні не має.

При цьому суд бере до уваги те, що на даний час до обставин, які підвищують ступінь встановлених ризиків, належить військова агресія Російської Федерації проти України, яка суттєво обмежує можливості виконання органами влади своїх повноважень на певних територіях, а можливість вільного перетину меж міста Києва, зміни зовнішності, з метою переховування та подальшого переїзду на територію, яка тимчасово непідконтрольна Україні свідчать про існування ризику переховування від органів досудового розслідування та суду.

Також слідчий суддя погоджується з обґрунтованістю ризику впливу на свідків у кримінальному провадженні, враховуючи те, що свідками є мати та інші родичі ОСОБА_5 , а також сусіди підозрюваного.Слідчий суддя враховує ознайомлення підозрюваного з протоколами допиту свідків, що все у сукупності дає підстави обґрунтовано припускати ймовірну можливість впливу на свідків.

Крім того, оцінюючи можливість впливу на свідків, слідчий суддя виходить із передбаченої КПК України процедури отримання свідчень від осіб, які є свідками, у кримінальному провадженні, а саме спочатку на стадії досудового розслідування свідчення отримуються шляхом допиту слідчим чи прокурором, а після направлення обвинувального акту до суду на стадії судового розгляду - усно шляхом допиту особи в судовому засіданні (частини першої, другої статті 23, стаття 224 КПК України). Суд може обґрунтовувати свої висновки лише на свідченнях, які він безпосередньо сприймав під час судового засідання або отриманих у порядку, передбаченому статтею 225 КПК України, тобто допитаних на стадії досудового розслідування слідчим суддею. Суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них (частина четверта статті 95 КПК України).

За таких обставин ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження при зібранні доказів, а й на стадії судового розгляду до моменту безпосереднього отримання судом свідчень від свідків та дослідження їх судом.

Ризик впливу на потерпілих прокурором у судовому засіданні не доведено, з урахуванням того, що потерпілими у цьому кримінальному провадженні є працівники поліції.

Варто додати, що ризики, передбачені частиною першою статті 177 КПК України слід вважати наявними за умови встановлення обґрунтованої ймовірності можливості здійснення підозрюваним зазначених дій.

Тобто кримінальний процесуальний закон не вимагає доказів того, що підозрюваний обов`язково здійснить відповідні дії, однак вимагає доказів того, що він має реальну можливість їх здійснення у конкретному кримінальному провадженні в майбутньому.

Отже, наведені, на думку слідчого судді, обставини свідчать, що прокурор довів обставини, передбачені пунктом 1 частиною першою статті 194 КПК України, а саме наявність обґрунтованої підозри у вчиненні інкримінованого злочину, як і обставини, передбачені пунктами 2, 3 тобто існування ризиків та наявність достатніх підстав для застосування запобіжного заходу як - нічний домашній арешт (пункти 1, 3 частини першої статті 177 КПК України), і що інший більш м`який запобіжний захід не буде достатнім для запобіганню встановлених у судовому засіданні ризиків, зокрема, зважаючи на обставини кримінального правопорушення, а також те, що на цей час у країні введено воєнний стан, а отже існує ризик того, що підозрюваний може скористатись вказаною ситуацією з метою зникнення з місця свого проживання, що ускладнить або зробить неможливим (перешкодить) всебічному, повному та своєчасному проведенню досудового розслідування у цьому кримінальному провадженні.

Суд не вбачає підстав для застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу як особиста порука та особисте зобов`язання, оскільки з огляду на особистість підозрюваного та обставини вчинення інкримінованого правопорушення, такий запобіжний захід не буде дієвим.

Врахувавши наявність обставин, які підтверджують доводи прокурора, про наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3 частини першої статті 177 КПК України, зважаючи на обґрунтованість підозри про вчинення ОСОБА_5 кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 345 КК України, слідчий суддя дійшоввисновку про обґрунтованість клопотання слідчого про необхідність застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді нічного домашнього арешту, а отже клопотання підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 7, 110, 131, 132, 176-178, 183, 186, 193-197, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

клопотання слідчого - задовольнити.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді домашнього арешту на певний період доби, на строк два місяці, тобто до 2 липня 2023 року (включно), з забороною залишати житло за адресою: АДРЕСА_1 , з 22 години 00 хвл. по 06 годину 00 хвл. наступного дня.

Зобов`язати підозрюваного ОСОБА_5 прибувати за кожною вимогою до суду, слідчого, прокурора, та, відповідно до вимог частини п`ятої статті 194 КПК України, покласти наступні обов`язки до 2 липня 2023 року (включно):

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну місця свого проживання;

- не відлучатися з м. Києва, без дозволу слідчого, прокурора або суду, залежно від стадії кримінального провадження;

- утриматись від спілкування із свідком ОСОБА_7 щодо обставин цього кримінального провадження, а також окрім участі у процесуальних діях у присутності слідчого, прокурора, слідчого судді, суду.

- докласти зусиль до пошуку роботи.

Роз`яснити ОСОБА_5 , що в разі невиконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосований більш жорсткий запобіжний захід; працівники органу внутрішніх справ з метою контролю за поведінкою підозрюваного, який перебуває під домашнім арештом, мають право з`являтися в житло цієї особи, вимагати надати усні чи письмові пояснення з питань, пов`язаних із виконанням покладених на нього зобов`язань.

Ухвалу про обрання запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту передати через прокурора для виконання органу внутрішніх справ за місцем проживання підозрюваного та зобов`язати останніх негайно поставити його на облік і повідомити про це суд.

Контроль за виконанням запобіжного заходу у виді домашнього арешту підозрюваним покласти на органи Національної поліції за місцем проживання підозрюваного.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Строк дії ухвали - до 2 липня 2023 року.

Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення до Київського апеляційного суду.

Повний текст ухвали суду оголошено 8 травня 2023 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1