Справа №295/6488/22
УХВАЛА

08.09.2023 року м. Житомир

Богунський районний суд м. Житомира в складі:

головуючого-судді ОСОБА_1 ,

секретаря судового

засідання ОСОБА_2 ,

з участю:

прокурора ОСОБА_3 ,

обвинуваченого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Житомирі кримінальне провадження №0000799 від 07.06.2022 про обвинувачення ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Житомира, громадянина України, проживаючого до арешту за адресою: АДРЕСА_1 , за ч. 4 ст. 185 КК України, -

встановив:

Прокурор у судовому засіданні заявив клопотання про продовження строків тримання під вартою обвинуваченому на строк 60 днів, оскільки відсутні підстав для зміни обраного запобіжного заходу, посилаючись на те, що ризики, передбачені ст. 177 КПК України, які стали підставою для обрання обвинуваченому запобіжного заходу, на теперішній час не змінилися, обвинувачений може переховуватися від суду, незаконно впливати на потерпілого та свідків, вчиняти інші кримінальні правопорушення. Обвинувачений неодноразово судимий. Проте належних висновків для себе не робить, перебуваючи на волі.

Обвинувачений просив відмовити в задоволенні клопотання прокурора. Хоче працювати. Впливати та потерпілого та свідків не буде. Не ухилявся від явки до правоохоронних органів.

Захисник заперечував щодо задоволення клопотання, оскільки вважає, що ризики заявлені прокурором не підтверджені. Зазначив, що обвинувачений визнає обставини вчинення злочину, але не погоджується з кваліфікацією його дій, наміру переховуватися від суду, впливати на потерпілого та свідків не має.

Ухвалою Богунського районного суду м. Житомира від 04.09.2022 обвинуваченому обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою, який в подальшому продовжувався, останній раз ухвалою Богунського районного суду м. Житомира від 21.07.2023 до 18.09.2023.

Заслухавши думки учасників судового провадження, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 3 ст. 331 КПК України за наявності клопотань суд під час судового розгляду зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження запобіжного заходу до закінчення двомісячного строку з дня його застосування. За результатами розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.

Згідно ч. 3 ст. 199 КПК України обставиною, яка є підставою для продовження строку тримання під вартою, є те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою.

Враховуючи викладене, особу обвинуваченого ОСОБА_4 , тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого останній обвинувачується, а саме у вчиненні тяжкого злочину, за яке передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 8 років та те, що ОСОБА_4 раніше неодноразово притягувався до кримінальної відповідальності за вчинення корисливих злочинів, не маючого реєстрації, маючого місце проживання, не працює, не одружений, на утримання неповнолітніх (малолітніх) дітей не має, без стійких соціальних зв`язків, за віком останній не є особою похилого віку, забезпечує свої соціально-побутові потреби за рахунок вчинення корисливих умисних злочинів, ризики, передбачені ст. 177 КПК України, які були враховані під час обрання та продовження обвинуваченому такого запобіжного заходу, як тримання під вартою, які існують та дають достатні підстави вважати, що останній може переховуватись від суду та може незаконно впливати на потерпілого та свідків з метою спотворення дійсних подій та створення власної версії захисту і вчинити інше кримінальне правопорушення.

За таких обставин, суд вважає що інші запобіжні заходи не забезпечать належної процесуальної поведінки обвинуваченого під час розгляду справи, а тому приходить до висновку про необхідність продовження строку тримання під вартою на 60 днів, з визначенням розміру застави.

Продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою обвинуваченому не суперечитиме правовій позиції ЄСПЛ, що викладена у рішенні «Свершов проти України» від 27.11.2008, оскільки виключно такий запобіжний захід дасть можливість уникнути настання перелічених ризиків та забезпечить виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків.

При прийнятті рішення, суд повинен забезпечити не лише права обвинуваченого, але й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

З огляду на наведене, доводи сторони захисту не є такими, що беззаперечно можуть бути підставою для зміни запобіжного заходу, тому суд не може покласти їх в основу свого рішення. Разом з тим, по справі не допитано свідків та не досдіджені докази зібрані на досудовому слідстві. Тому доводи сторони захисту щодо не вірної кваліфікації кримінального правопорушення є передчасними.

Керуючись ст.ст. 177, 183, 184, 331 КПК України, -

постановив:

Продовжити ОСОБА_4 дію запобіжного заходу у виді тримання під вартою на строк до 06 листопада 2023 року (включно).

Одночасно визначити ОСОБА_4 розмір застави у грошовому виразі в сумі 67100 гривень, яка може бути внесена як самим обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем), на протязі строку дії ухвали на депозитний рахунок Богунського районного суду м. Житомира.

У разі внесення застави покласти на обвинуваченого наступні обов`язки:

1) прибувати до суду у визначений ним час за кожною вимогою;

2) не відлучатися за межі місця проживання без дозволу суду;

3) повідомляти суд про зміну свого місця проживання.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явиться за викликом суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші, покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом, для використання коштів судового збору.

У разі звернення застави в дохід держави суд, вирішує питання про застосування до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 КПК України.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів.

Суддя: