Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/6395/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 червня 2023 року місто Київ

Слідчий суддя Подільського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , про арешт майна, внесене у кримінальному провадженні № 0000422 від 19.10.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України,

В С Т А Н О В И В :

Прокурор Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , звернувся до суду з клопотанням, у якому просить накласти арешт на майно у кримінальному провадженні №0000422 від 19.10.2022 шляхом заборони розпорядження та користування грошовими коштами ТОВ «Європейська форекс група» () у будь-якій валюті в безготівковій формі, які знаходяться на рахунках в наступних банківських установах, а саме:

АТ КБ «Приват Банк» (МФО 305299, ), рахунки:

- « НОМЕР_1 » (валюта 980-українська гривня);

- « НОМЕР_2 » (валюта 978-ЄВРО);

- « НОМЕР_3 » (валюта 840-ДОЛАР США);

- « НОМЕР_4 » (валюта 980-українська гривня).

АТ "ПРАВЕКС БАНК" (МФО 380838, ), рахунки:

- « НОМЕР_5 » (валюта 980-українська гривня);

- « НОМЕР_6 » (валюта 840-ДОЛАР США);

- « НОМЕР_7 » (валюта 978-ЄВРО),

в сумі коштів, що вже надійшли на користь ТОВ «Європейська форекс група» () та/або надійдуть в майбутньому, за винятком сплати податків, зборів та заробітної плати.

Зобов`язати АТ КБ «Приват Банк» (МФО 305299, ) та АТ "ПРАВЕКС БАНК" (МФО 380838, ), письмово повідомити Подільську окружну прокуратуру міста Києва про накладення арешту та залишок коштів на відповідному рахунку.

У обґрунтування клопотання прокурор зазначив, що до Подільської окружної прокуратури міста Києва з Головного управління «І» Департаменту захисту національної державності Служби безпеки України надійшли матеріали щодо можливої протиправної діяльності службових осіб Державного агентства водних ресурсів України (, далі - Держводагенство) та Управління каналу Дніпро-Донбас (, далі - УКДД), які зловживаючи службовим становищем, діючи в інтересах ТОВ «НЬЮ СТРІМ ЕНЕРДЖІ» () організували протиправний механізм, спрямований на заволодіння, привласнення державних коштів під час закупівлі електричної енергії, що спричинило тяжкі наслідки державним інтересам.

Здійснення досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні доручено слідчим слідчого відділу Управління поліції в метрополітені ГУНП у м. Києві.

Попередня правова кваліфікація даного кримінального правопорушення ч. 2 ст. 364 КК України, яке відповідно до ст. 12 КК України віднесено до категорії тяжких кримінальних правопорушень, за вчинення якого передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до 6 років.

З наданих матеріалів, які свідчать про можливе вчинення кримінального правопорушення встановлено наступне.

Так, між УКДД та ТОВ «НЬЮ СТРІМ ЕНЕРДЖІ» укладено договори на постачання електроенергії в обсязі 27 730 000 кВт-год за тарифом 5,01 грн/кВт-год з ПДВ.

Разом з тим, тариф на момент за яким закуповувалася електрична енергія, є значно вищим за ринковий, який складав на момент укладення договору 4,4 грн/кВт-год з ПДВ, що призвело до завищення вартості електроенергії ТОВ «НЬЮ СТРІМ ЕНЕРДЖІ» на суму близько 57 213 469, 72 грн. та завдало шкоди на вказану суму.

У подальшому грошові кошти, отримані товариством на свої банківські рахунки як розрахунки по виконанню укладених угод, з метою обготівкування та зменшення податкових зобов`язань перераховуються на суб`єкти господарювання з ознаками фіктивності по удаваним правочинам. Одержані від вказаної незаконної діяльності кошти в подальшому розподіляються між всіма учасниками протиправної схеми із числа службових осіб зазначеного товариства, Держводагенства та УКДД.

Таким чином, службовими особами Держводагенства та УКДД за попередньою домовленістю із службовими особами ТОВ «НЬЮ СТРІМ ЕНЕРДЖІ» умисно, шляхом зловживання службовим становищем, всупереч інтересам служби шляхом укладення вищевказаних договорів за цінами які не відповідають ринковим спричинені тяжкі наслідки державним інтересам у сумі близько 57 213 469, 72 грн.

Також, під час проведення негласних слідчих (розшукових) дій встановлені особи, які надають вказані послуги та суб`єкти господарської діяльності, які задіяні у даній протиправній діяльності, а саме: ПП «МІРАКСРУМ», 27.10.2022 змінило назву на ПП «СЕНТАРА» (), ПП «КСД-БУД» (), ПП «ТЕННЕСІ» (), ТОВ «ТК ГРАНД ГЛОБУС» (), ТОВ «ФАНД РІВЕРС» (код ЄДРПОУ э42516588), ТОВ «ХОРЕКА САУНД» (), ТОВ «Буртон» (), ТОВ «АНТЕРІЗ» (), ТОВ «ОВІС ТРЕЙД» (), ТОВ «ВТФ «ЕЛЕГІЯ» (), ТОВ «ЄВРОТЕХУНІВЕРСАЛ ПЛЮС» (), ТОВ «КОМЕРЦІЙНИЙ ЦЕНТР БАГУ» (), ТОВ «БАРТЕЙМ-ПРАЙС» (), ТОВ «АТЛАНТ ТЕХКОМ» (), ТОВ «МЕДІА-ТОРГ Ф» (), ТОВ «Європейська форекс група» (), ТОВ «МІКСНЕТ» (), ТОВ «ВТГ-ТРЕЙДІНГ» (), які підконтрольні ОСОБА_4 та ОСОБА_5 .

Установлено, що у переважної більшості вищевказаних товариств фактично відсутні основні фонди для здійснення фінансово-господарської діяльності, відсутня наявність технічного персоналу, виробничих активів, складських приміщень, транспортних засобів та інших умов для ведення господарської діяльності, що може свідчити про відсутність реального факту здійснення господарської діяльності та безтоварності угод укладених між вказаними товариствами та підприємствами постачальниками/покупцями.

Оскільки на вказаних СГД відсутні трудові ресурси, складські приміщення, виробничі потужності для здійснення будь-якого виду діяльності, вбачається проведення транзитних фінансових потоків та здійснення «фіктивної» фінансово-господарської діяльності, яка спрямована на проведення операцій з надання податкової вигоди переважно контрагентам, які не виконують свої податкові зобов`язання, зокрема, у випадках, коли операції здійснюються через посередників з метою штучного формування валових витрат, податкового кредиту та не мають реального товарного характеру.

На виконання доручення щодо встановлення обставин вчинення даного кримінального правопорушення Головним управлінням «І» Департаменту захисту національної державності Служби безпеки України надано інформацію, відповідно до якої ТОВ «Європейська форекс група» () в своїй протиправній діяльності використовує кошти розміщені на рахунках відкритих в наступних банківських установах, а саме:

АТ КБ «Приват Банк» (МФО 305299, ), рахунки:

- « НОМЕР_1 » (валюта 980-українська гривня);

- « НОМЕР_2 » (валюта 978-ЄВРО);

- « НОМЕР_3 » (валюта 840-ДОЛАР США);

- « НОМЕР_4 » (валюта 980-українська гривня).

АТ "ПРАВЕКС БАНК" (МФО 380838, ), рахунки:

- « НОМЕР_5 » (валюта 980-українська гривня);

- « НОМЕР_6 » (валюта 840-ДОЛАР США);

- « НОМЕР_7 » (валюта 978-ЄВРО).

З урахуванням викладеного є підстави вважати, що грошові кошти, які розміщуються на таких рахунках отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Ураховуючи викладене, грошові кошти у будь-якій валюті у безготівковій формі, що знаходяться на вказаних рахунках у відповідності до вимог ст. 98 КПК України визнано речовими доказами у кримінальному провадженні.

Таким чином, необхідним вбачається накладення арешту на майно, з метою збереження речових доказів у кримінальному провадженні, недопущення продовження здійснення злочинних дій, у тому числі направлених на використання та розпорядження майном, одержаним злочинним шляхом.

Прокурор у судове засідання не з`явився, про розгляд справи повідомлявся належним чином, подав заяву про розгляд клопотання за його відсутності. Клопотання підтримав, просив задовольнити.

Клопотання прокурора про арешт майна, яке не було тимчасово вилучене, розглянуто без повідомлення власника та володільця майна, оскільки це є необхідним з метою забезпечення арешту майна, зокрема, запобіганню його відчуження до розгляду клопотання по суті.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні.

Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

З огляду на положення ч. 2, 3 ст. 170 КПК України, майно, яке має ознаки речового доказу повинно вилучатися та арештовуватися незалежно від того, хто являється його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки в протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу - запобігання можливості протиправного впливу (псуванню, перетворенню, використанню) на певне майно, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

Арешт майна з підстав передбачених ч. 2, 3 ст. 170 КПК України по суті являє собою форму забезпечення доказів і є самостійною правовою підставою для арешту майна поряд з забезпеченням цивільного позову та конфіскацією майна та, на відміну від двох останніх правових підстав, не вимагає оголошення підозри у кримінальному провадженні і не пов`язує особу підозрюваного з можливістю арешту такого майна.

Відповідно до ч. 10, 11 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку, арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, віртуальні активи, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб (ч. 2 ст. 173 КПК України).

Як вбачається з матеріалів клопотання, у прокурора є достатні та обґрунтовані підстави вважати, що майно набуто кримінально-протиправним шляхом.

Отже вилучене майно відповідає критеріям, передбаченим ст. 98 КПК України.

Тому, з огляду на положення ст. 170 КПК України, майно, яке відповідає критеріям визначеним у ст. 98 КПК України, повинно арештовуватися незалежно від того, хто являється його власником, у кого і де воно знаходиться, незалежно від того чи належить воно підозрюваному чи іншій зацікавленій особі, оскільки у протилежному випадку не будуть досягнуті цілі застосування цього заходу запобігання можливості протиправного впливу - відчуження, використання, приховування тощо певного майна, що, як наслідок, перешкодить встановленню істини у кримінальному провадженні.

При розгляді клопотання про арешт майна слідчий суддя також ураховує, що арешт майна це тимчасовий захід забезпечення кримінального провадження і на даний час у сторони обвинувачення є необхідність встановити і перевірити обставини та відомості щодо вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України, провести ряд слідчих та процесуальних дій, зокрема, допитати свідків, провести експертні дослідження тощо, у межах кримінального провадження № 0000422.

Таким чином, слідчий суддя приходить до висновку, що потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні прокурора, а також може бути виконане завдання, для виконання якого прокурор звертається із клопотанням, зважаючи на те, що досудове розслідування у кримінальному провадженні триває, а тому приходить до висновку, що клопотання прокурора підлягає задоволенню та слід накласти арешт на вищенаведене майно, із забороною відчуження, розпорядження та користування ним.

Також слід роз`яснити, що відповідно до ст. 174 КПК України, власник або володілець майна мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково, якщо вони доведуть, що у подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Керуючись ст. 98, 170 - 173, 175 КПК України, слідчий суддя,

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора Подільської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , про арешт майна, внесене у кримінальному провадженні № 0000422 від 19.10.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України задовольнити.

Накласти арешт на майно у кримінальному провадженні №0000422 від 19.10.2022 шляхом заборони розпорядження та користування грошовими коштами ТОВ «Європейська форекс група» () у будь-якій валюті в безготівковій формі, які знаходяться на рахунках в наступних банківських установах, а саме:

АТ КБ «Приват Банк» (МФО 305299, ), рахунки:

- « НОМЕР_1 » (валюта 980-українська гривня);

- « НОМЕР_2 » (валюта 978-ЄВРО);

- « НОМЕР_3 » (валюта 840-ДОЛАР США);

- « НОМЕР_4 » (валюта 980-українська гривня).

АТ "ПРАВЕКС БАНК" (МФО 380838, ), рахунки:

- « НОМЕР_5 » (валюта 980-українська гривня);

- « НОМЕР_6 » (валюта 840-ДОЛАР США);

- « НОМЕР_7 » (валюта 978-ЄВРО),

в сумі коштів, що вже надійшли на користь ТОВ «Європейська форекс група» () та/або надійдуть в майбутньому, за винятком сплати податків, зборів та заробітної плати.

Зобов`язати АТ КБ «Приват Банк» (МФО 305299, ) та АТ "ПРАВЕКС БАНК" (МФО 380838, ), письмово повідомити Подільську окружну прокуратуру міста Києва про накладення арешту та залишок коштів на відповідному рахунку.

Копію ухвали негайно вручити слідчому та прокурору для виконання.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Роз`яснити, що відповідно до абз. 2 ч. 1 ст. 174 КПК України, арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1