Справа № 387/306/20
Номер провадження 1-кп/404/194/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 вересня 2023 року Кіровський районний суд м.Кіровограда в складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

при секретарі ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0000415 про обвинувачення

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п.п.4,6 ч.2 ст.115, ч.4 ст. 187, ч.2 ст. 194 КК України, суд -

за участю учасників судового провадження :

прокурора ОСОБА_6

потерпілої ОСОБА_7

представника потерпілої ОСОБА_8

захисника ОСОБА_9

обвинуваченого ОСОБА_5 , суд,-

ВСТАНОВИВ:

Прокурором заявлено клопотання про обрання міри запобіжного заходу обвинуваченому у вигляді тримання під вартою, мотивуючи тим, що обвинувачений не з`являється в судові засідання, тим самим не виконує свої процесуальні обов`язки та вчиняє дії спрямовані на затягування судового розгляду обвинувального акту, обґрунтовується у скоєнні особливо тяжкого злочину, має змогу впливати на потерпілу та свідків.

Захисник та обвинувачений не погодились із клопотанням прокурора, вказують на те, що обвинувачений проходить службу в ЗСУ і у зв`язку з виконанням своїх посадових обов`язків не мав змогу з`явитися до суду, у зв`язку з чим просили зупинити провадження.

Заслухавши думку учасників кримінального провадження, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст.331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу суд має оцінити наявність та вагомість ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, та факт причетності обвинуваченого до кримінального правопорушення.

На обґрунтовану причетність до інкримінованого злочину вказують матеріли кримінального провадження.

При вирішенні питання про наявність ризиків та виду запобіжного заходу, суд виходить з того, що ОСОБА_5 , обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення - вбивства особи, що значно підвищує соціальну небезпечність скоєного.

Відповідно до ст. 42 КПК України обвинувачений зобов`язаний прибути за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, а в разі неможливості прибути за викликом у призначений строк - заздалегідь повідомити про це зазначених осіб.

Обвинувачений повідомлявся про розгляд обвинувального акту 19.05.2023 року особисто під розписку, 31.05.2023 року та 31.07.2023 року через захисників, що узгоджується з положеннями ст. 135 КПК України, однак, в порушення вимог ст. 42 КПК України, обвинувачений, в зазначені вище дати, не з`явився в судове засідання, та не повідомив про причини неявки.

З відповіді командира частини НОМЕР_1 від 09.06.2023 року, вбачається, що обвинувачений 19.05.2023 року перебував в розташуванні військової частини та не повідомляв командира про необхідність явки до суду.

З приводу неявки в судове засідання, 31.07.2023 року, суду надано довідку про проведення обвинуваченому оперативного втручання 01.07.2023 року та надання, у зв`язку з цим, відпустки за станом здоров`я.

Разом з тим, з пояснень заступника в.ч. по матеріальному забезпеченню, які він надав в судовому засіданні, обвинувачений після оперативного втручання продовжив виконання своїх обов`язків.

Як зазначено в довідці командира частини НОМЕР_1 від 09.06.2023 року, перешкодою до явки в судове засідання є безпосередня участь обвинуваченого у виконанні бойових (спеціальних) завдань або забезпеченні здійснення заходів з національної безпеки і оборони, відсічі і стримуванні збройної агресії.

Разом з тим, будь-які докази того, що обвинувачений виконував бойові (спеціальні) завдання чи приймав участь у здійсненні заходів забезпечення національної безпеки, чи не зміг з`явитися в судове засідання за станом здоров`я, суду надано не було.

Таким чином, аналізуючи наведене, суд приходить до висновку, що обвинувачений ОСОБА_5 мав змогу 19.05.2023 року, 31.05.2023 року та 31.07.2023 року з`явитися в судове засідання, однак, в порушення своїх процесуальних обов`язків не з`явився в судові засідання, чим вчинив дії, спрямовані на переховування від суду.

У порядку ч.1 ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.

Тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому у разі визнання його винним, з огляду на особу обвинуваченого, визначає вірогідність переховування від суду, на тому рівні, щоб їм запобігти, можливо лише при застосуванні запобіжного заходу тримання під вартою (п.1 ч.1 ст.177 КПК України).

Згідно ч. 3 ст. 183 КПК України, суд при постановленні рішення про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, за винятком випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті, а саме щодо злочину вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування.

Враховуючи той факт, що обвинуваченому інкримінується вчинення кримінального правопорушення із застосуванням насильства суд не знаходить підстав для визначення розміру застави.

Керуючись ст.183, 331 КПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Обрати ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід тримання під вартою взявши обвинуваченого під варту із зали суду.

Строк дії запобіжного заходу обраховувати з моменту затримання 14.09.2023 року.

Строк дії ухвали визначити до 14.11.2023 року

Заставу не визначати.

Копію ухвали вручити обвинуваченому, прокурору та направити начальнику ДУ «Кропивницький слідчий ізолятор».

Ухвала може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення і подання апеляційної скарги на ухвалу не зупиняє її виконання.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Судді ОСОБА_2

ОСОБА_3