ДЗЕРЖИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КРИВОГО РОГУ
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

іменем України

Справа № 210/4361/23

Провадження № 1-кс/210/2065/23

"15" серпня 2023 р.

Слідчий суддя Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2

сторони та учасники кримінального провадження, які беруть участь у розгляді клопотання: прокурор Криворізької південної окружної прокуратури ОСОБА_3 , підозрюваний ОСОБА_4 , захисник підозрюваного - адвокат ОСОБА_5 , за участі слідчого СВ відділення поліції №2 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання слідчого СВ відділення поліції №2 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Криворізької південної окружної прокуратури ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні відомості про яке внесено 03 серпня 2023р. до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000864,

про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_4 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Кутаісі, Грузія, без громадянства, неповна середня освіта, не одружений, на утриманні малолітніх або неповнолітніх дітей не має, не працевлаштований, який фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимого:

01.04.2010 Суворовським районним судом м. Херсон за ч. 2 ст. 187 КК України до покарання у виді позбавлення волі на строк 8 років суворого режиму із конфіскацією майна. 01.06.2016 звільнений по відбуттю покарання.

підозрюється за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.186 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Слідчому судді Дзержинського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області 15 серпня 2023 року надійшло вищевказане клопотання слідчого, погоджене з прокурором про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 .

Прокурор у судовому засіданні підтримав клопотання, просив його задовольнити. Зазначає, що інші більш м"які запобіжні заходи не можуть бути застосовані щодо ОСОБА_4 , оскільки метою застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою є запобігання спробам підозрюваного переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Слідчий підтримала подане клопотання з мотивів, викладених у ньому.

Підозрюваний просив застосувати до нього менш суворий запобіжний захід, оскільки він тривалий час утримувався в Херсонському СІЗО в межах іншого провадження, не має паспорту, не може його отримати та не має можливості працевлаштуватись. Зазначає, що більш не буде порушувати закон.

Захисник підозрюваного просив розглянути можливість застосування запобіжного заходу, не пов"язанного з позбавленням волі.

Виклад обставин та правова кваліфікація

Проведеним досудовим розслідуванням встановлено, що у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, відповідно до Указу Президента України № 64/2022 від 24.02.2022, затвердженого Законом України № 2102-IX від 24.02.2022 (зі змінами, внесеними Указами Президента України № 133/2022 від 14.03.2022, № 259/2022 від 18.04.2022, № 341/2022 від 17.05.2022, № 573/2022 від 12.08.2022, № 757/2022 від 07.11.2022, № 58/2023 від 06.02.2023, №254/2023 від 01.05.2023) в Україні запроваджено воєнний стан, у період якого, 02.08.2023 близько 19:00 год., ОСОБА_4 знаходячись біля кафе «Бірюза», яке розташоване за адресою: будинку № 15 по вулиці Володимира Бизова, у Металургійному районі, м. Кривого Рогу, Дніпропетровської області, помітив раніше незнайомого йому ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 та почав з ним спілкуватись.

В подальшому 02.08.2023 близько 20:32 год. ОСОБА_4 та ОСОБА_7 пройшли в сторону будинку АДРЕСА_2 , та перебуваючи біля вищевказаного будинку ОСОБА_4 помітив на шиї потерпілого ОСОБА_7 , золотий ланцюжок 585 проби, вагою 16,45 грам, довжиною 55 см., з плетінням «нона», без вставок, із хрестом срібним, проби 925, вагою 3,01 грам, позолота 999, вагою 0,020 грам, із зображенням «распятие. Ангел хранитель. Св. Николай Чудотворец и Спиридон Тримифунтский. Казанская икона» з обох сторін, без вставок, в цей час у ОСОБА_4 виник раптовий умисел, направлений на відкрите викрадення майна, яке належить ОСОБА_7 та звернення його на свою користь.

Реалізуючи свій злочинний умисел, направлений на відкрите викрадення чужого майна та звернення його на свою користь, маючи корисливий мотив, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, діючи повторно, ОСОБА_4 шляхом ривку зірвав з шиї потерпілого ОСОБА_7 золотий ланцюжок із хрестом, після чого, ОСОБА_4 з місця вчинення кримінального правопорушення з викраденим майном зник та розпорядився ним на власний розсуд.

Таким чином ОСОБА_4 своїми діями завдав потерпілому ОСОБА_7 майнової шкоди згідно висновку експерта №3620 від 14.08.2023 року на загальну суму 28023,23 гривень.

Обґрунтування клопотання.

У вчиненні кримінального правопорушення підозрюється: ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який народився в м. Кутаісі, Грузія, з неповною середньою освітою, не одружений, на утриманні малолітніх або неповнолітніх дітей не має, не працевлаштований, який фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимий, а саме: 01.04.2010 Суворовським районним судом м. Херсон за ч. 2 ст. 187 КК України до покарання у вигляді позбавлення волі на строк 8 років строгого режиму із конфіскацією майна. 01.06.2016 звільнений по відбуттю покарання.

Крім того, слідчий та прокурор у своєму клопотанні зазначають, що 31.12.2020 Херсонською окружною прокуратурою по кримінальному провадженню № 0002280 від 06.08.2020, направлено обвинувальний акт до Херсонського міського суду Херсонської області (справа №766/21772/20), де застосовано запобіжний захід тримання під вартою. Також 29.01.2021 Херсонською окружною прокуратурою по кримінальному провадженню № 0000294 від 12.08.2020, передбаченого за ч. 2 ст. 185 КК. України направлено обвинувальний акт до Херсонського міського суду Херсонської області.

В ході проведення досудового розслідування органом досудового розслідування зібрано сукупність належних і достатніх доказів, які підтверджують причетність ОСОБА_4 до вчинення кримінальних правопорушень, ознаки якого містяться в ч. 4 ст. 186 КК України та останнього повідомлено про підозру.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується (п.1, 3, 4, 5 ст. 177 КПК України).

Мотивація суду

У відповідності до ст. 12 КПК України під час кримінального провадження ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом.

Згідно з частиною 1 статті 176 КПК України одним із запобіжних заходів є тримання під вартою.

У відповідності до ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Підозрюваним є особа, якій у порядку, передбаченому статтями 276 - 279 КПК України повідомлено про підозру, особа, яка затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення (ч. 1 ст. 42 КПК України).

У відповідності до вимог статті 42 КПК України ОСОБА_4 набув статусу підозрюваного, оскільки 15 серпня 2023 року йому повідомлено про підозру на підставі зібраних доказів у кримінальному провадженні №0000864 у вчиненні кримінальних правопорушень за ч. 4 ст. 186 КК України, за ознаками: відкритого викрадення чужого майна (грабіж), вчиненого повторно, в умовах воєнного стану.

Згідно з статті 183 Кримінального процесуального кодексу України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам кримінальним провадження.

Відповідно до вимог пункту 5 частини 2 статті 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою може бути застосований до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки;

Санкція частини 4 статті 186 КК України передбачає покарання у вигляді позбавленням волі на строк від семи до десяти років.

Згідно з положеннями статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать не лише про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення та наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор, а також недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Щодо обґрунтованості підозри

Обґрунтованість підозри - це певний стандарт доказування, який означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. При чому факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обґрунтувати засудження, а й пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією в процесі розслідування кримінальної справи.

В цьому кримінальному провадженні йдеться про причетність ОСОБА_4 до кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 186 КК України, за ознаками: відкритого викрадення чужого майна (грабіж), вчиненого повторно, в умовах воєнного стану.

Для визначення причетності ОСОБА_4 до події кримінального правопорушення слідчим суддею досліджено: протокол про прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення; протокол огляду місця події від 02.08.2023; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_7 ; протокол допиту свідка ОСОБА_8 ; протокол допиту свідка ОСОБА_9 ; протокол огляду документів від 04.08.2023; протокол пред`явлення особи для впізнання за участю потерпілого ОСОБА_7 ; протокол пред`явлення особи для впізнання за участю свідка ОСОБА_8 ; протокол пред`явлення особи для впізнання за участю свідка ОСОБА_9 ..

Досліджені матеріали досудового розслідування у взаємному зв`язку з обставинами кримінальних правопорушень, дають слідчому судді підстави дійти до висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні кримінального правопорушення за ч. 4 ст. 186 КК України.

На даному етапі провадження, слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, винуватість чи невинуватість особи у вчиненні кримінального правопорушення. Слідчий суддя на підставі оцінки сукупності отриманих доказів визначає лише чи є причетність особи до вчинення кримінального правопорушення вірогідною та достатньою (за стандартом "обґрунтованої підозри") для застосування щодо неї запобіжного заходу.

Щодо ризиків кримінального провадження

Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. Слідчий суддя, оцінюючи вірогідність такої поведінки підозрюваного, має дійти обґрунтованого висновку про високу ступінь ймовірності позапроцесуальних дій зазначеної особи. КПК України покладає на слідчого, прокурора обов`язок обґрунтувати ризики кримінального провадження.

ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення,а санкція відповідної частини статті відносить інкримінований злочин до тяжких злочинів і передбачає покарання у виді позбавлення волі від семи до десяти років, а стороною обвинувачення доведено що: підозрюваний може: переховуватися від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків та потерпілого, перешкоджати іншим чином кримінальному провадженню, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Ризик втечі оцінюється у світлі таких факторів, як характер людини, її моральні принципи, місце проживання, робота, засоби до існування, сімейні зв`язки, а також будь-які інші зв`язки з країною, в якій особу притягнуто до кримінальної відповідальності. Надаючи оцінку можливості підозрюваного переховуватися від органу досудового розслідування, слідчий суддя вважає такі дії цілком вірогідними. Даний ризик підтверджується суворістю можливого покарання, мінімальна межа якого становить 7 років, у сукупності з тим, що ОСОБА_4 не має міцних соціальних зв`язків та постійного місця проживання, що свідчить про можливе виникнення у підозрюваного бажання переховуватися від органів досудового розслідування та суду (п.1 ч.1 ст.177 КПК України).

Також достатньо обґрунтованим є ризик незаконно впливати на потерпілого, свідків (п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України) у цьому ж кримінальному провадженні з метою уникнення відповідальності. Зазначений ризик підтверджується тим, що особи, які є потерпілими, свідками у даному кримінальному провадженні в судовому засіданні не допитувались, а відповідно до ст.23 КПК України суд досліджує докази безпосередньо, показання учасників кримінального провадження суд отримує усно, та не можуть бути визнані доказами відомості, що містяться в показаннях, які не були предметом безпосереднього дослідження суду.

Щодо ризику перешкоджання провадженню іншим чином та ризику вчинення іншого кримінального правопорушення підозрюваним (п. п. 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України) слідчий суддя зазначає, що ОСОБА_4 інкримінується вчинення тяжкого злочину в умовах воєнного часу, останній не має постійного місця роботи, тобто не має засобів для існування, що може стати причиною вчинення інших корисливих кримінальних правопорушень. Крім того ОСОБА_4 раніше судимий за вчинення корисливого кримінального правопорушення - розбій, та був звільнений в червні 2016 року по відбуттю строку покарання. Вказане свідчить про його схильність до вчинення корисливих злочинів з метою отримання засобів для існування.

Також слідчим суддею встановлено, що дійсно ОСОБА_4 є обвинуваченим у кримінальному провадженні №0002280 від 06.08.2020 року, який перебував на розгляді в Херсонському міському суді Херсонської області (справа № 766/21772/20), де до останнього застосовано запобіжний захід тримання під вартою, та в подальшому у зв"язку з подіями 24.02.2022 року запобіжний захід відносно ОСОБА_4 продовжувався.

Ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 09.02.2023 року ухвалу Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу від 27.01.2023 року про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо обвинуваченого ОСОБА_4 , скасувано, та відмовилено в задоволенні клопотання прокурора про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , обвинуваченого за ч. 2 ст. 186 КК України в кримінальному провадженні № 0002280 від 06.08.2020 року.

Матеріали справи свідчать, що ОСОБА_4 у разі застосування менш м"якого запобіжного заходу, може не лише ухилятись від суду, оскільки не має міцних соціальних зв"язків на території України, а може продовжувати вчинювати інші кримінальні правопорушення, зважаючи на те, що після відбуття покарання за ч. 2 ст. 187 КК України, останні на шлях виправлення не став, був притягнутий в якості обвинуваченого за вчинення корисливих злочинів проти власності, перебував під вартою, та після звільнення з під варти не вжив заходів щодо легалізації своїх документів, отримання паспорту, посвідок на проживання, знову є підозрюваним у вчиненні тяжкого корисливого кримінального правопорушшення.

Слідчий суддя вважає, що існують ризики, передбачені статтею 177 цього Кодексу, на які вказує прокурор. Отже, на даному етапі кримінального провадження застосування запобіжного заходу є об`єктивно необхідним з метою дієвості відповідного кримінального провадження.

Щодо альтернативного запобіжного заходу

Підозрюваному не може бути обрано більш м`який запобіжний захід, як - то, наприклад, домашній арешт, так як останній полягає в забороні підозрюваному, залишати житло цілодобово або у певний період доби. Як встановлено з матеріалів кримінального провадження, ОСОБА_4 не одружений, на утриманні малолітніх чи неповнолітніх дітей не маючий, не працевлаштований, тобто за місцем мешкання у останнього відсутні міцні соціальні зв`язки.

Особиста порука не може бути застосована до підозрюваного у зв`язку із відсутності письмових зобов`язань осіб, які заслуговують на довіру суду.

Особисте зобов`язання не може бути застосоване у зв`язку із тим, що перебування підозрюваного на волі не сприятиме виконанню покладених на нього процесуальних обов`язків.

Досліджені під час судового засідання ризики свідчать, що менш суворий запобіжний захід, не пов`язаний з тимчасовою ізоляцією, може негативно відобразитися на здійсненні досудового розслідування і руху кримінального провадження.

Приймаючи до уваги положення статті 178 КПК України та досліджені в судовому засіданні матеріали, зважаючи на обставини та характер злочинів, у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_4 , зокрема це переважно відкрите чи таємне викрадення майна, особу підозрюваного, слідчий суддя доходить висновку, що на початковому етапі досудового розслідування тримання під вартою є необхідним заходом забезпечення кримінального провадження. Тому клопотання в цій частині слід задовольнити. Зважаючи на те, що кримінальне провадження розпочате тільки 03 серпня 2023 року та на особливості досудового розслідування відповідної категорії кримінальних правопорушень, слідчий суддя вбачає обґрунтованим тримання під вартою на строк, що не перевищує 60 днів, як того просить прокурор.

Згідно із ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом.

Визначаючи альтернативний запобіжний захід у виді застави, слідчий суддя виходить із такого. Застосування запобіжних заходів є однією з гарантій кримінального провадження, тому основною метою застави є забезпечення підозрюваним покладених на нього обов`язків і забезпечення здійснення кримінального провадження. Разом з тим застава у кримінальному провадженні вважається процесуальним примусом, який застосовується до підозрюваного та накладає відповідні зобов`язання не тільки на підозрюваного, а також на іншу особу, яка погодилась внести заставу за підозрюваного (заставодавця).

Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, становить від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи майновий стан підозрюваного, який раніше судимий, обставини кримінального правопорушення, суспільно-небезпечні наслідки ймовірного вчинення такого кримінального правопорушення та тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному у випадку визнання його винним, а також встановлений в судовому засіданні ризик переховування, слідчий суддя приходить до переконання про необхідність застосування застави у розмірі 30 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 80 460 (вісімдесят тисяч чотириста шістдесят) гривень, оскільки саме вказаний розмір застави здатний стримувати можливу протиправну поведінку підозрюваного, під загрозою звернення застави в дохід держави, та забезпечити виконання покладених на підозрюваного процесуальних обов`язків, у випадку її внесення.

Підстав для незастосування застави слідчий суддя не вбачає.

Керуючись ст.ст. 176-178, 182-184, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання слідчого СВ відділення поліції №2 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Криворізької південної окружної прокуратури ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні відомості про яке внесено 03 серпня 2023р. до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000864 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в Державній установі "Криворізька установа виконання покарань №3" строком на 60 (шістдесят) днів, а саме до 12 жовтня 2023 року до 17год.30хв. включно.

Початок строку дії запобіжного заходу відраховувати з моменту затримання в порядку статті 208 КПК України - з 15 серпня 2023 року.

Визначити розмір застави, як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_4 , обов`язків, передбачених КПК України в розмірі 30 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 80 460 (вісімдесят тисяч чотириста шістдесят) гривень.

Роз`яснити підозрюваному, що він або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу за наступними реквізитами: одержувач платежу-ТУ ДСА України в Дніпропетровській області, код отримувача (код за ЄДРПОУ)-26239738, МФО-820172, рахунок отримувача UA0017442 в ГУДКСУ м. Київ.

У разі внесення застави, покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , наступні процесуальні обов`язки (ст. 194 КПК України): прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора або суду (в залежності від стадії кримінального провадження); не відлучатися із населеного пункту, в якому він зареєстрований та/або проживає без дозволу слідчого (слідчих групи слідчих), прокурора або суду (в залежності від стадії кримінального провадження); повідомляти слідчого (слідчих групи слідчих), прокурора або суд про зміну свого місця реєстрації, проживання та роботи, контактних номерів мобільного телефону (в залежності від стадії кримінального провадження); здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну, докласти зусиль до пошуку роботи.

Термін дії обов`язків, покладених слідчим суддею, у разі внесення застави визначити два місяці з моменту звільнення з-під варти внаслідок внесення застави.

Роз`яснити підозрюваному, що відповідно до ч. ч. 8, 10, 11 ст. 182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України. Застава внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, яка не може тривати більше одного робочого дня, уповноважена службова особа ДУ "Криворізька установа виконання покарань №3" негайно має здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово слідчих СВ відділення поліції №2 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області: ОСОБА_6 , прокурорів Криворізької південної окружної прокуратури Дніпропетровської області ОСОБА_3 , Дзержинський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області.

З моменту звільнення з-під варти у разі внесення застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення. Подання апеляційної скарги зупиняє набрання ухвалою законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя: ОСОБА_1