Справа № 504/1683/20
Провадження № 1-і/504/5/23
УХВАЛА
08.06.2023 смт. Доброслав Комінтернівський районний суд Одеської області у складі:
Головуючого судді - ОСОБА_1 ,
секретаря ОСОБА_2 ,
за участі прокурора ОСОБА_3 ,-
Прокурор Одеської спеціалізованої прокуратури у сфері оборони Південного регіону ОСОБА_6 , звернулась до Комінтернівського районного суду Одеської області із клопотанням від 29 травня 2023 року, про надання дозвілу на затримання з метою приводу обвинуваченого у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 407 КК України для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, послався на викладені в ньому обставини.
При виготовленні копії ухвали судом допущено технічну описку, зокрема невірно вказаний номер справи № 504/1683/23, тоді як вірним є № 504/1683/20
Відповідно до ч. 1 ст. 379 КПК України, суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.
Так однією з гарантій забезпечення правової визначеності, елементом стабільності судового рішення та його законної сили є його незмінність. Суд, який ухвалив (постановив) рішення, після його проголошення, не має права його змінити або скасувати. Цю властивість судового рішення в праві називають «незмінністю судового рішення». Допущені в судовому рішенні помилки, внаслідок яких воно стає незаконним і необґрунтованим, виступають підставою для зміни і скасування рішення в апеляційному і касаційному порядку та у зв`язку з нововиявленими обставинами.
Незмінність є елементом законної сили судового рішення суду, але не правовим наслідком набрання ним цієї сили. Вона є властивістю рішення суду як процесуального документа, як акта правосуддя, що набувається ним незалежно від набрання законної сили. Моменти набрання судовим рішенням законної сили та виникнення у нього властивості незмінності різні. Незмінним судове рішення стає ще до набрання ним законної сили. Статичний елемент законної сили судового рішення (стабільність рішення) не вичерпується виключністю та неспростовністю, а включає в себе також властивість незмінності.
Передбачену цією статтею, а також ч. 5 ст. 371 КПК можливість усунення судом окремих недоліків свого рішення не можна вважати його зміною. Саме тому деякі недоліки судового рішення можуть бути усунені судом, який ухвалив (постановив) рішення шляхом виправлення описок і очевидних арифметичних помилок.
Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань речей, предметів, майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення. В резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може ускладнити виконання в цілому судового рішення.
Не є опискою граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприйняття: неправильне розташування розділових знаків, неправильні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.
Арифметична помилка - це помилка у визначенні результату підрахунку: пропуск цифри, випадкова перестановка цифр, спотворення результату обчислення у зв`язку із використанням несправної техніки.
Не є арифметичними помилками, а отже, не можуть бути виправлені в порядку, передбаченому коментованою статтею, застосування неправильних методик підрахунку та неправильних вихідних даних для проведення арифметичних обчислень.
Отже, виправлення допущених у вироку описок чи арифметичних помилок допускається, якщо при цьому не зачіпається суть цього судового рішення.
Ініціатива щодо виправлення в судовому рішенні описок і арифметичних помилок може виходити від будь-кого з учасників кримінального провадження, інших заінтересованих осіб чи самого суду незалежно від того, набрало це рішення законної сили чи ні.
У конкретному випадку суд не вбачає правових підстав для внесення виправлення у рішення суду, оскільки вказане, на переконання суду, не є опискою, а висновком суду, доказів про сплату застави у розмірі більшому ніж вказано у вироку суду матеріали справи на час винесення вироку не містили.
Таким чином, не змінюючи суті судового рішення, суд вважає доцільним виправити вказану вище технічну помилку.
На підставі наведеного, керуючись ч.1 ст.379 ст. 353 КПК України, суд, -
Виправити технічну помилку (описку) в ухвалі Комінтернівського районного суду Одеської області від 08.06.2023 року, а саме вказаний номер справи № 504/1683/23, вважати вірним №504/1683/20.
Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом 7 днів від дня її проголошення.

Суддя ОСОБА_1