Справа № 190/1533/23
Провадження №1-кс/190/277/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 липня 2023 року м.П`ятихатки

Слідчий суддя П`ятихатського районного суду

Дніпропетровської області ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у судовому засіданні в залі суду м. П`ятихатки клопотання прокурора П`ятихатського відділу Жовтоводської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000310 від 19.07.2023 року,

в с т а н о в и в:

До П`ятихатського районного суду Дніпропетровської області надійшло клопотання прокурора П`ятихатського відділу Жовтоводської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000310 від 19.07.2023 року.

Прокурор обгрунтовує своє клопотання тим, що 19.07.2023 року до чергової частини ВП № 7 Кам`янського РУП ГУНП в Дніпропетровській області надійшло повідомлення про те, що 19.07.2023 року приблизно 01.00 год. ОСОБА_4 перебуваючи за власним місцем мешкання по АДРЕСА_1 , наніс ножове поранення в ділянку живота ОСОБА_5 .

За даним фактом 19.07.2023 року СВ відділення поліції № 7 Кам`янського РУП ГУНП в Дніпропетровській області внесено відомості до ЄРДР за 0000310 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.

19.07.2023 року в ході огляду домоволодіння по АДРЕСА_1 , де проживає ОСОБА_4 , вилучено кухонний ніж з чорною ручкою зі слідами РБК на лезові, дві скляні рюмки, скляну пляшку з під горілки, рушник з плямами РБК, змиви з підлоги на марлевому тампоні.

Постановою слідчого від 19.07.2023 року вилучені речі було визнано речовим доказом у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000310.

Просить накласти арешт на вилучені речі, оскільки вони містить на собі ознаки та сліди вчинення кримінального правопорушення, визнані речовим доказом, мають суттєве значення для досудового розслідування, тому виникла необхідність у накладенні арешту на вказане вище майно.

Прокурор ОСОБА_3 в судове засідання не явився, про час і місце судового засідання повідомлений належним чином, подав до суду заяву про розгляд справи без його участі, клопотання підтримує.

Власник майна ОСОБА_4 в судове засідання не явився, про час і місце судового засідання повідомлений належним чином, подав до суду заяву про розгляд справи без його участі.

Вивчивши клопотання та додані до нього матеріали, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, для збереження речових доказів.

Відповідно до п.5 ч. 2 ст.173 КПК України при вирішенні клопотання про арешт майна слідчий суддя повинен врахувати розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.

При цьому, положення абзацу першого частини третьої ст. 170 КПК України, які в контексті співвідношення з положеннями ст. 98 КПК України, як критеріями для визначення речей чи документів речовими доказами, встановлює, що окрім віднесення певного предмету до речового доказу, він обов`язково має відповідати критеріям, визначеним в ч. 3 ст. 170 КПК України, тобто має бути предметом матеріального світу, який перебуває у власності суб`єкта права та відповідати вимогам ст. 190 ЦК України та бути охопленими концепцією майна в розумінні ст. 1 Протоколу 1 до ЄСПЛ. Речі в правовому розумінні відрізняються від інших об`єктів матеріального світу здатністю задовольняти потреби людини, бути об`єктом цивільно-правового обігу, мати споживчі якості. Не можуть бути визнані речами предмети матеріального світу, які не наділені корисними властивостями.

Змиви з підлоги на марлевому тампоні, які вилучені з домоволодіння по АДРЕСА_1 , як матеріальні об`єкти, є речовими доказами, але вони не мають споживчої цінності й у зв`язку із цим не можуть бути визначені як речі. Отже, визнання компетентною особою того чи іншого предмета речовим доказом не визначає його як річ, а лише вказує на його речове походження, у зв`язку з чим клопотання про накладення арешту в цій частині задоволенню не підлягає.

Разом з цим, беручи до уваги, що у матеріалах кримінального провадження вбачається наявність достатніх підстав вважати, що вилучені речі, а саме кухонний ніж з чорною ручкою зі слідами РБК на лезові, дві скляні рюмки, скляну пляшку з під горілки, рушник з плямами РБК, зберігають на собі сліди вчинення кримінального правопорушення та мають суттєве значення для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, встановлення слідів вчинення кримінального правопорушення та з метою недопущення пошкодження або вилучення з вищезазначеного майна слідів кримінального правопорушення, які мають доказове значення по справі, суд приходить до висновку, що на вказане в клопотанні майно слід накласти арешт.

Керуючись ст. ст. 170-172, 309 КПК України, слідчий суддя,

п о с т а н о в и в:

Клопотання прокурора П`ятихатського відділу Жовтоводської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000310 від 19.07.2023 року задовольнити частково.

Накласти арешт на вилучене майно, а саме - кухонний ніж з чорною ручкою зі слідами РБК на лезові, дві скляні рюмки, скляну пляшку з під горілки, рушник з плямами РБК, що вилучені 19.07.2023 року в ході огляду житла.

В іншій частині клопотання відмовити.

Ухвала слідчого судді про арешт майна підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду, шляхом подачі протягом 5-ти днів з дня проголошення ухвали, апеляційної скарги.

Слідчий суддя ОСОБА_1