УХВАЛА

"08" червня 2023 р. слідчий суддя Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , представника власника майна ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_4 , розглянувши в судовому засіданні в залі суду в м. Черкаси клопотання Приватного підприємства «НАДІЯ» про скасування арешту майна,

ВСТАНОВИВ:

Приватне підприємство «НАДІЯ» звернулось до слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси з вказаним клопотанням.

В обґрунтування заявлених в клопотанні вимог зазначає, що Слідчим відділом Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0002014 від 07 травня 2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 15, ч. 5 ст. 298 КК України.

Ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 14 липня 2021 року клопотання прокурора Черкаської окружної прокуратури задоволено; накладено арешт на «Житловий будинок пристава Табачнікова» (адміністративна будівля А 1, а, загальною площею 275 кв. м) за адресою: м. Черкаси, вул. Байди Вишневецького, б. 2, який належить на праві власності Приватному підприємству «НАДІЯ».

Представник власника майна - ПП «Надія» не був присутнім в суді під час розгляду клопотання прокурора про арешт майна.

Згідно ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Враховуючи викладене, представник власника майна ПП « Надія» - адвокат ОСОБА_3 , звернувся до слідчого суді Соснівського районного суду м. Черкаси з вказаним клопотанням.

Представник ПП «Надія» - адвокат ОСОБА_3 в судовому засіданні клопотання про скасування арешту майна підтримав та просив його задовольнити .

Прокурор ОСОБА_4 в судовому засіданні заперечив проти задоволення заявлених в клопотанні вимог, зазначив, що рішенням Черкаської обласної державної адміністрації , яке ло цього часу є чинним і не скасовано, «Житловий будинок пристава Табачнікова» (адміністративна будівля А 1, а, загальною площею 275 кв. м.), за адресою: м. Черкаси, вул. Байди Вишневецького, б. 2 віднесено до культурної спадщини.

Слідчим відділом Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0002014 від 07 травня 2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 15, ч. 5 ст. 298 КК України.

Ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 14 липня 2021 року клопотання прокурора Черкаської окружної прокуратури задоволено; з метою збереження речових доказів у кримінальному провадженні, накладено арешт на «Житловий будинок пристава Табачнікова» (адміністративна будівля А 1, а, загальною площею 275 кв. м) за адресою: м. Черкаси, вул. Байди Вишневецького, б. 2, який належить на праві власності Приватному підприємству «НАДІЯ».

Заслухавши представника власника майна та прокурора, дослідивши матеріали клопотання, надані учасниками докази, дослідивши їх всебічно, повно, об`єктивно, безпосередньо в судовому засіданні, слідчий суддя приходить до наступного.

Згідно з ч.1 ст.214 КПК України, слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування.

Слідчим відділом Черкаського районного управління поліції ГУНП в Черкаській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0002014 від 07 травня 2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 15, ч. 5 ст. 298 КК України.

Ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 14 липня 2021 року клопотання прокурора Черкаської окружної прокуратури задоволено; з метою збереження речових доказів у кримінальному провадженні накладено арешт на «Житловий будинок пристава Табачнікова» (адміністративна будівля А 1, а, загальною площею 275 кв. м) за адресою: м. Черкаси, вул. Байди Вишневецького, б. 2, який належить на праві власності Приватному підприємству «НАДІЯ».

Згідно ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Представник власника майна - ПП «Надія», який не був присутнім в суді під час розгляду клопотання прокурора про арешт майна, звернувся до слідчого судді з клопотанням про скасування арешту майна.

Відповідно до ст. 23 КПК України, суд досліджує докази безпосередньо.

Відповідно до п.7 ч.2 ст.131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Згідно з ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом вчинення злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно ч.2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 14 липня 2021 року накладено арешт на «Житловий будинок пристава Табачнікова» (адміністративна будівля А 1, а, загальною площею 275 кв. м) за адресою: м. Черкаси, вул. Байди Вишневецького, б. 2, який належить на праві власності Приватному підприємству «НАДІЯ», з метою збереження речових доказів у кримінальному провадженні № №0002014.

В матеріалах кримінального провадження № 0002014, досліджених слідчим суддею безпосередньо, відсутні і прокурором слідчому судді на надані докази визнання «Житлового будинку пристава Табачнікова» (адміністративна будівля А 1, а, загальною площею 275 кв. м.), за адресою: м. Черкаси, вул. Байди Вишневецького, б. 2, який належить на праві власності Приватному підприємству «НАДІЯ», речовим доказом у кримінальному провадженні №0002014.

Постанова слідчого про визнання «Житлового будинку пристава Табачнікова» (адміністративна будівля А 1, а, загальною площею 275 кв. м.), за адресою: м. Черкаси, вул. Байди Вишневецького, б. 2, який належить на праві власності Приватному підприємству «НАДІЯ», речовим доказом у кримінальному провадженні №0002014 в матеріалах кримінального провадження №0002014 відсутня.

Згідно рішення Європейського суду з прав людини у справі «Ісмаїлов проти Росії» від 06 листопада 2008 року, кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше, як в інтересах суспільства на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Відповідно до статті 1 Протоколу № 1 до Конвенції, будь-яке втручання публічної влади у право на повагу до власності має бути законним. Питання у тому, чи було досягнуто справедливої рівноваги між вимогами загального інтересу та захисту фундаментальних прав особи, має значення для справи лише за умови, що спірне втручання відповідало вимогам законності і не було свавільним.

Згідно ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях зазначає, що володіння майном повинно бути законним (рішення у справі «Іатрідіс проти Греції» [ВП], заява N 31107/96, п. 58, ECHR 1999-II). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (рішення у справі «Антріш проти Франції» від 22 вересня 1994 року та «Кушоглу проти Болгарії» від 10 травня 2007 року). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (рішення від 23 вересня 1982 року у справі «Спорронг та Льонрот проти Швеції»). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (рішення від 21 лютого 1986 року у справі «Джеймс та інші проти Сполученого Королівства»).

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 23, 84, 85, 92, 131-132, 170 - 174, 309, 369 - 372, 376 КПК України,

УХВАЛИВ:

Клопотання Приватного підприємства «НАДІЯ» про скасування арешту майна по кримінальному провадженню № 0002014 від 07 травня 2020 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.15, ч. 5 ст. 298 КК України, - задовольнити.

Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 14 липня 2021 року у справі № 712/7679/21 на «Житловий будинок пристава Табачнікова» (адміністративна будівля А 1, а, загальною площею 275 кв. м.), за адресою: м. Черкаси, вул. Байди Вишневецького, б. 2, який належить на праві власності Приватному підприємству «НАДІЯ».

Ухвала оскарженню не підлягає.

Повний текст ухвали складений 09 червня 2023 року.

Слідчий суддя - ОСОБА_1