Справа № 296/5698/23
УХВАЛА

Іменем України

22 червня 2023 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , заявника ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_5

розглянувши матеріали скарги захисника ОСОБА_5 , який діє в інтересах ОСОБА_4 на повідомлення про підозру

ВСТАНОВИВ:

Захисник ОСОБА_5 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , звернувся до слідчого судді Корольовського районного суду м. Житомира зі скаргою на повідомлення про підозру від 29.03.2023 у вчинені кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191, внесеного до ЄРДР за № 0000062.

Скарга обґрунтована тим, що 03.04.2023 року під час проведення чергової слідчої дії допиту ОСОБА_4 в межах кримінального провадження № 0000062 відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 16.11.2021 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст. 191 КК України, ч.3 ст. 365-2 КК України, у приміщенні Звягельської окружної прокуратури Житомирської області прокурором ОСОБА_6 було вручено ОСОБА_4 та її представнику адвокату ОСОБА_5 примірник клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання щодо «підозрюваної» ОСОБА_4 .

ОСОБА_4 та її адвокат ОСОБА_5 вважають вказану підозру не врученою у розумінні кримінального процесуального закону, оскільки: - ОСОБА_4 не повідомлено про підозру в порядку передбаченому ст. 278 КПК України; - ОСОБА_4 не повідомлено про права передбачені ст. 42 КПК України та не роз`яснили детально кожне із зазначених прав у спосіб який перебачений законом; - Оскаржуваний процесуальний документ повідомлення про підозру не відповідає вимогам ст. 277 КПК України - якою визначено вичерпний перелік відомостей які мають міститись у даному процесуальному документі, а саме прокурорам безпідставно внесено відомості про осіб, які на його думку набули статус понятих.

20.06.2023 захисником ОСОБА_4 адвокатом ОСОБА_5 подано доповнення до скарги в яких він просить суд також скасувати: повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, яке складене прокурором відділу нагляду за додержанням законів органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю, управління нагляду за додержанням законів Національної поліції України та органами, які ведуть боротьбу з організованою та транснаціональною злочинністю Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_7 14.06.2023 року у кримінальному провадженні № 0000062 відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 16.11.2021 року та скасувати повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, яке складене прокурором відділу нагляду за додержанням законів органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю, управління нагляду за додержанням законів Національної поліції України та органами, які ведуть боротьбу з організованою та транснаціональною злочинністю Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_7 16.06.2023 року у кримінальному провадженні № 0000062 відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 16.11.2021 року.

У доповненнях до скарги адвокат зазначив, що 15 червня 2023 року ним подано скаргу Слідчому судді Корольовського районного суду міста Житомира «на незаконне повідомлення прокурором про підозру у кримінальному провадженні № 0000062», яка перебуває на розгляді.

15.06.2023 року близько 15 годин ОСОБА_4 надала адвокату, процесуальні документи по кримінальному провадженні № 0000062, зокрема, повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри від 14.06.2023 року відповідно до якої прокурор відділу Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_7 , розглянув матеріали кримінального провадження № 0000062 від 16.11.2021 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 365-2 КК України установив наявність підстав для зміни раніше повідомленої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, повідомив ОСОБА_4 про зміну раніше повідомленої підозри, а саме про те, що вона підозрюється у заволодінні чужим майном шляхом обману, вчиненого в особливо великих розмірах, організованою групою, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України. При цьому зазначила, 14.06.2023 року близько 22 години точного часу не пам`ятає, до будинку у якому вона зареєстрована та проживає, а саме: будинок АДРЕСА_1 прибули працівники правоохоронних органів, поміж яких був прокурор Звягельської окружної прокуратури Житомирської області ОСОБА_3 , який вручив їй повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри.

16.06.2023 року прокурор відділу Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_8 розглянув матеріали кримінального провадження № 0000062 від 16.11.2021 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 191, ч. 4 ст. 190, ч. 3 ст. 365-2 КК України установив наявність підстав для зміни раніше повідомленої підозри у вчиненні кримінального правопорушення, повідомив ОСОБА_4 про зміну раніше повідомленої підозри, а саме про те, що вона підозрюється у заволодінні чужим майном шляхом обману, вчиненого в особливо великих розмірах, за попередньою змовою групою осіб та організованою, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

Адвокат зазначив, що стаття за якою оголошено ОСОБА_4 підозру відноситься до особливо тяжких злочинів та передбачає обов`язкову участь захисника, однак вказане не враховано прокурором при повідомленні про зміну раніше повідомленої підозри.

Також зазначив, що скільки органом досудового розслідування було порушено норми кримінально процесуального закону при оголошенні повідомлення про підозру та при повідомлені про зміну раніше повідомленої підозри, вони підлягають скасуванню.

Адвокат ОСОБА_5 в судовому засіданні скаргу підтримав та просив задовольнити з підстав викладених в ній.

ОСОБА_4 в судовому засіданні підтримала думку адвоката.

Прокурор в судовому засіданні ОСОБА_5 заперечив щодо задоволення скарги, зазначив, що при оголошенні ОСОБА_4 повідомлення про підозру та про зміну раніше повідомленої підозри були дотримані вимоги КПК, тому підстави для задоволення скарги відсутні.

Заслухавши учасників судового процесу, дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя приходить до висновку, що скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

В судовому засіданні встановлено, що відповідно до постанови Першого заступника керівника Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_9 від 07.06.2023 року у кримінальному провадженні № 0000062 відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 16.11.2021 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.5 ст. 191 КК України, ч.3 ст. 365-2 КК України про доручення здійснення досудового розслідування кримінального провадження слідчому підрозділу вищого рівна. Доручено здійснення досудового розслідування кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191, ч. 3 ст. 365-2 КК України, у кримінальному провадженні № 0000062 слідчому управлінню ГУ Національної поліції в Житомирській області.

29.03.2023 повідомлення про підозру ОСОБА_4 за ч. 5 ст. 191 КК України було складено та підписано прокурором Звягельської окружної прокуратури Житомирської області ОСОБА_3 .

Повідомлення слідчого, прокурора про підозру є рішенням, оскарження якого допускається відповідно до п. 10 ч. 1 ст. 303 КПК України.

Таке рішення може бути оскаржено підозрюваним, його захисником чи законним представником після спливу одного місяця з дня повідомлення про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду з обвинувальним актом.

Відповідно до вимог ст. 55 Конституції України, права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.

Статтею 21 КПК України передбачено, що кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону.

Процесуальна процедура повідомлення про підозру регулюється положеннями глави 22 КПК України: випадки повідомлення про підозру передбачені ст. 276 КПК України, зміст повідомлення про підозру зазначено в ст. 277 КПК України, порядок повідомлення про підозру передбачено ст. 278 КПК України.

Отже, підставою оскарження вказаного процесуального рішення є порушення вище вказаних процесуальних норм.

Так, відповідно до положень ст. 276 КПК України повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому статтею 278 цього Кодексу, у випадках: 1) затримання особи на місці вчинення кримінального правопорушення чи безпосередньо після його вчинення; 2) обрання до особи одного з передбачених цим Кодексом запобіжних заходів; 3) наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення.

Особливості повідомлення про підозру окремій категорії осіб визначаються главою 37 цього Кодексу. У випадках, передбачених частиною першою цієї статті, слідчий, прокурор або інша уповноважена службова особа (особа, якій законом надано право здійснювати затримання) зобов`язані невідкладно повідомити підозрюваному про його права, передбачені статтею 42 цього Кодексу. Після повідомлення про права слідчий, прокурор або інша уповноважена службова особа на прохання підозрюваного зобов`язані детально роз`яснити кожне із зазначених прав.

Згідно зі ст. 277 КПК України письмове повідомлення про підозру складається прокурором або слідчим за погодженням з прокурором.

Повідомлення має містити такі відомості: 1) прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення; 2) анкетні відомості особи (прізвище, ім`я, по батькові, дату та місце народження, місце проживання, громадянство), яка повідомляється про підозру; 3) найменування (номер) кримінального провадження, у межах якого здійснюється повідомлення; 4) зміст підозри; 5) правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 6) стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру; 7) права підозрюваного; 8) підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення.

Письмове повідомлення про підозру вручається в день його складення слідчим або прокурором, а у випадку неможливості такого вручення - у спосіб, передбачений цим Кодексом для вручення повідомлень. Письмове повідомлення про підозру затриманій особі вручається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту її затримання. У разі якщо особі не вручено повідомлення про підозру після двадцяти чотирьох годин з моменту затримання, така особа підлягає негайному звільненню. Дата та час повідомлення про підозру, правова кваліфікація кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність невідкладно вносяться слідчим, прокурором до Єдиного реєстру досудових розслідувань (ст.278 КПК України). У випадку виникнення підстав для повідомлення про нову підозру або зміну раніше повідомленої підозри слідчий, прокурор зобов`язаний виконати дії, передбачені статтею 278 цього Кодексу. Якщо повідомлення про підозру здійснив прокурор, повідомити про нову підозру або змінити раніше повідомлену підозру має право виключно прокурор (ст.279 КПК України).

Як було вже зазначено, 29.03.2023 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у кримінальному провадженні № 0000062 від 16.11.2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст. 191 КК України.

14.06.2023 ОСОБА_4 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри, а саме про те, що вона підозрюється у заволодінні чужим майном шляхом обману, вчиненого в особливо великих розмірах, організованою групою, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України

16.06.2023 ОСОБА_4 повідомлено про зміну раніше повідомленої підозри, а саме про те, що вона підозрюється у заволодінні чужим майном шляхом обману, вчиненого в особливо великих розмірах, за попередньою змовою групою осіб та організованою, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України.

З копії повідомлення про підозру ОСОБА_4 від 29.03.2023 вбачається, що підозрювана відмовилась в присутності двох понятих від підпису, що підтверджувало отримання нею примірника повідомлення про підозру. У повідомленні про підозру зазначено двох понятих: ОСОБА_10 та ОСОБА_11 , також вказано їх адреси та рік народження та є підпис лише однієї з понятих.

Разом з цим, адвокатом ОСОБА_5 в судовому засіданні зазначено, що поняті стороною обвинувачення були залучені з кола працівників лікарні де в той час перебувала ОСОБА_4 , що є неприпустимим.

Слідчий суддя не бере до уваги повідомлення КНП «Малинська міська лікарня» Малинської міської ради від 29.03.2023 з якого вбачається, що із ОСОБА_4 можуть проводитись слідчі дії, оскільки з доданого адвокатом до скарги диску з відеозаписом вбачається, що 29.03.2023 ОСОБА_4 перебувала у терапевтичному відділенні, мала підвищений тиск, про що зазначено лікарем при обстежені, їй була встановлена крапельниця. Також, про незадовільний стан свого здоров`я прокурора ОСОБА_12 повідомила ОСОБА_4 та її адвокат ОСОБА_5 , однак прокурором не взято це до уваги.

Слідчий суддя зазначає, що статтею 278 КПК України визначено порядок вручення повідомлення про підозру, зокрема вказано, що у разі неможливості вручення повідомлення про підозру, таке вручення здійснюється у спосіб визначений Кодексом для вручення повідомлень.

Між тим, як вбачається з матеріалів провадження, прокурором не здійснено будь яких інших дій, щодо направлення та вручення повідомлення про підозру відповідно до регламентованих норм ст.ст. 277, 278 КПК України.

Окрім цього, органом досудового розслідування письмове повідомлення про підозру не направлено у встановлений кримінально процесуальним строк, за адресою місця проживання ОСОБА_4 .

Слідчому судді, не надано розписки, яка підтвердила б, що таке повідомлення про підозру було отримано ОСОБА_4 .

Крім того, на повідомленні про підозру від 29.03.2023 так і на повідомленні про зміну раніше повідомленої підозри від 14.06.2023 відсутній підпис ОСОБА_4 про отримання повідомлення про підозру, а також відсутні докази отримання останньою пам`ятки про права та обов`язки підозрюваної особи у кримінальному провадженні.

Слідчий суддя також позбавлений можливості дослідити докази надані стороною обвинувачення, а саме відео записане на диск з написом «Копія відеофіксація вручення письмового повідомлення про підозру ОСОБА_4 29.03.2023», оскільки при спробі зчитування інформації з диску він виявився абсолютно порожнім.

Слід також зазначити, що прокурором Звягельської окружної прокуратури ОСОБА_6 до слідчого судді Новоград-Волинського мвіськрайонного суду було подано клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання відносно ОСОБА_4 . Однак, ухвалою слідчого судді було відмовлено у задоволенні вказаного клопотання, оскільки стороною обвинувачення не надано беззаперечних доказів, що ОСОБА_4 являється у статусі підозрюваної.

Відповідно до вимог пункту 3 частини 1 статті 276 КПК України повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому статтею 278 цього Кодексу, у випадку наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення.

Вирішуючи питання про обґрунтованість повідомлення про підозру, суд виходить з того, що з огляду на положення закріплені у ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», судам слід враховувати позицію Європейського суду з прав людини з цього приводу.

Так, у пункті 175 рішення ЄСПЛ від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України» зазначається наступне: «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, № 182).

Вимога, що підозра має ґрунтуватись на обґрунтованих підставах є значною частиною гарантії недопущення свавільного затримання і тримання під вартою. За відсутності обґрунтованої підозри особа не може бути за жодних обставин затримана або взята під варту з метою примушення її зізнатися у злочині, свідчити проти інших осіб або з метою отримання від неї фактів чи інформації, які можуть служити підставою для обґрунтованої підозри (рішення у справі «Чеботарі проти Молдови», № 35615/06, п. 48, від 13 листопада 2007 року)».

Обґрунтованість підозри передбачає, що об`єктивно існують дані про причетність особи до вчинення правопорушення. До таких даних відносяться показання, документи, речові докази, висновки експертів, тощо. Саме наявність відповідних фактичних даних є необхідною для обґрунтованого повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину.

Для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у фізичної або юридичної особи за вчинення злочину, доведення чи не доведення винуватості особи, з метою досягнення таких висновків, які необхідні суду при постановленні вироку, а з тією метою, щоб визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення. За визначенням Європейського суду з прав людини «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йде мова у статті 5 § 1 (с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин». Так, відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

Положення кримінально-процесуального законодавства не містять визначення змісту поняття «підозра», проте системний аналіз змісту норм КПК України свідчить, що підозра є складовим елементом процедури притягнення до кримінальної відповідальності, оскільки саме з моменту повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального правопорушення розпочинається кримінальне переслідування такої особи (п.14 ч.1 ст.3 КПК України). Визначення змісту поняття «підозра» обумовлює необхідність врахування практики Європейського суду з прав людини з питань застосування кримінального процесуального законодавства (ч.5 ст.9 КПК України).

Так згідно з практикою ЄСПЛ «підозра» є частиною більш широкого поняття «обвинувачення», яке відповідно до п.13 ч.1 ст. 3 КПК України являє собою твердження про вчинення певною особою діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність, висунуте в порядку, встановленому цим Кодексом.

Порушення порядку повідомлення про підозру призводить до нівелювання завдань кримінального провадження, окреслених у ст.2 КПК, що полягають в охороні прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення того, щоб до кожного учасника кримінального провадження було застосовано належну правову процедуру.

В той же час підозра повинна бути обґрунтованою, оскільки закон вимагає, що особа обов`язково повідомляється про підозру передусім за наявності достатніх доказів для її підозри у вчиненні кримінального правопорушення (п.3 ч.1 ст.276 КПК). Якщо про підозру повідомляється особа у разі обрання щодо неї запобіжного заходу, у клопотанні слідчого також уже мають бути такі достатні докази, оскільки КПК встановлює, що підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення (ч.2 ст.177 КПК). Підставою для ймовірного висновку про причетність особи до вчинення злочину та повідомлення особи про підозру є також сам собою факт затримання особи на місці вчинення кримінального правопорушення чи безпосередньо після його вчинення (п.1 ч.1 ст.276 КПК). Цим фактом і обґрунтовується виникнення припущення про вчинення кримінального правопорушення певною особою, яке має бути перевірене під час кримінального процесуального доказування для її спростування або підтвердження та трансформації в обвинувальне твердження, що знайде своє відображення в обвинувальному акті.

Прокурор в судовому засіданні зазначив, що досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000062 завершено 20.06.2023. Однак, такі дії органу досудового слідства із повідомлення сторін про завершення досудового розслідування, в той час, як прокурору достовірно відомо про оскарження стороною захисту повідомлення про підозру та оскарження зміни раніше повідомленої підозри (скарга надійшла до суду 15.06.2023 була призначена на 19.06.2023 та відкладена на 22.06.2023), фактично підтверджують, що під час вручення повідомлення про підозру від 29.03.2023 були допущені суттєві порушення вимог процесуального законодавства.

Як вже зазначалось вище, законодавець на нормативному рівні щодо процесуального порядку повідомлення про підозру вживає терміни «складання», «вручення» та «здійснення» повідомлення про підозру.

Сам факт складання письмового тексту повідомлення про підозру без його безпосереднього вручення відповідною особою не може бути розцінений як виконання нею усього комплексу дій, що охоплюють поняття «здійснити повідомлення про підозру».

З урахуванням наведеного, слідчий суддя вважає, що прокурором не дотримано процедуру вручення ОСОБА_4 повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення від 29.03.2023 року, а також повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри від 14.06.2023, тому підлягають скасуванню. Також, враховуючи, що скасовано повідомлення про підозру від 29.03.2023 та повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри від 14.06.2023, скасуванню підлягає і повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри від 16.06.2023,оскільки це не було новим повідомленням про підозру.

Окрім того, слід зазначити, що згідно з рішеннями ЄСПЛ у справах «Ilgar Mammadov v. Azerbaijan п. 88», «Erdagozv. Turkey п. 51», «Cebotari v. Moldova п. 48» «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин. Крім того, Європейський Суд у своїй практиці неодноразово зазначав, що факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення, зокрема у рішенні «Murray v. the United Kingdom».

Зважаючи на викладені обставини, недотримання положень процесуального закону при повідомленні особі про підозру, тягне за собою й взагалі його відсутність, та вказує на неналежність зібраних доказів отриманих після встановлених порушень.

З огляду на вище викладене, слідчий суддя знаходить слушними доводи сторони захисту щодо необґрунтованості пред`явленої ОСОБА_4 підозри.

За наведених вище обставин, враховуючи, що органом досудового розслідування не дотримано порядок повідомлення особі про підозру, та своє підтвердження знайшли доводи викладені стороною захисту у поданій скарзі, слідчий суддя дійшов до переконання, що скаргу слід задовольнити, а повідомлення про підозру скасувати.

При цьому, недотримання процедури первісного повідомлення про підозру, тягне за собою і порушення процесуального закону при повідомленні про зміну раніше повідомленої підозри.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 303, 306, 307 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Скаргу задовольнити.

Скасувати повідомлення про підозру ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, яке складене прокурором Звягельської окружної прокуратури Житомирської області ОСОБА_3 29.03.2023 року у кримінальному провадженні № 0000062 відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 16.11.2021 року.

Скасувати повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, яке складене прокурором відділу нагляду за додержанням законів органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю, управління нагляду за додержанням законів Національної поліції України та органами, які ведуть боротьбу з організованою та транснаціональною злочинністю Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_7 14.06.2023 року у кримінальному провадженні № 0000062 відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 16.11.2021 року.

Скасувати повідомлення про зміну раніше повідомленої підозри ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 190 КК України, яке складене прокурором відділу нагляду за додержанням законів органами, які ведуть боротьбу з організованою злочинністю, управління нагляду за додержанням законів Національної поліції України та органами, які ведуть боротьбу з організованою та транснаціональною злочинністю Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_7 16.06.2023 року у кримінальному провадження № 0000062 відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 16.11.2021 року.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з оголошення та набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

Повний текст ухвали складено 27.06.2023.

Слідчий суддя ОСОБА_1