СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр. № 1-кс/759/2434/23
ун. № 759/7286/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 травня 2023 року м.Київ

Слідчий суддя Святошинського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , із секретарем судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання прокурора Святошинської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000089 від 26.07.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 191 КК України,

В С Т А Н О В И В:

До суду надійшло клопотання прокурора Святошинської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про арешт майна в рамках кримінального провадження внесеного до ЄРДР за № 0000089 від 26.07.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 191 КК України, яке було вилучено в ході обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , а саме: ноутбук марки HP Probook 4535s s/n CNU1351XV5 із зарядним пристроєм; мобільний телефон марки Iphone X imei1: НОМЕР_1 - з метою збереження речових доказів.

В обґрунтування свого клопотання прокурор посилається на те, що секретар Комісії з питань лікування громадян України за кордоном МОЗ України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженка м. Житомир, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 , фактично проживає АДРЕСА_3 , ідентифікаційний код НОМЕР_2 , увійшовши у злочинну змову із громадянкою Російської Федерації,

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженка та мешканка м. Москва, РФ, ІПН НОМЕР_3 , (директор та засновник ООО «МедІнд», РФ, м. Москва, Луб`янський проїзд, 15, ІПН , яке здійснює господарську діяльність у сфері медичного туризму) запровадили протиправний механізм привласнення бюджетних коштів, що виділяються державою в особі МОЗ України на лікування громадян України за кордоном.

Зокрема, в ході досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_4 при розгляді документів претендентів учасників програми «Лікування громадян України за кордоном», радить пацієнтам звернутися за консультацією до ОСОБА_5 як представника закордонного лікувального закладу з метою отримання консультації щодо можливості проведення необхідного оперативного втручання.

Після цього, ОСОБА_4 готує на розгляд Комісії необхідний пакет документів, висновки експертів, які необхідні для прийняття рішення щодо скерування пацієнта на лікування до іноземного медичного закладу.

У подальшому, Комісія МОЗ, що складається зі співробітників Міністерства, які можуть не мати медичної освіти, формально засідає та за наявності усіх необхідних документів, приймає рішення про виділення коштів.

Після перерахування коштів на рахунки тієї чи іншої закордонної лікарні, частина з них обготівковується та розподіляється між учасниками протиправного механізму в якості комісійної винагороди за залучення пацієнта.

При цьому, користуючись відсутністю відповідного нормативно-правового регулювання вказаної сфери, закордонні медичні центри не надають до МОЗ України жодних звітів чи актів виконаних робіт, що фактично унеможливлює здійснення контролю за використанням коштів з боку держави.

У результаті цього, мають місце численні факти ненадання громадянам України оплаченої державою медичної допомоги, випадки подвійного фінансування надання медичних послуг неналежної якості.

Зокрема, використовуючи фактичну відсутність контролю з боку держави за використанням коштів, виділених за державною програмою «Лікування громадян України за кордоном», ОСОБА_4 забезпечила прийняття Комісією рішення щодо виділення коштів на лікування у закордонному медичному закладі пацієнта ОСОБА_6 .

У подальшому, на підставі протоколу засідання Комісії МОЗ України від 29.05.2020, Державною казначейською службою України за КПКВ 2301360 «Лікування громадян України за кордоном» здійснено фінансову операцію з купівлі іноземної валюти на суму 3 664 583 грн. для подальшого перерахування на рахунок іноземної клініки за лікування ОСОБА_6

20.05.2021 на підставі рішення комісії МОЗ з питань лікування за кордоном прийняте рішення щодо виділення коштів у сумі 3,6 млн грн. для лікування громадянки України ОСОБА_6 у Туреччині (наказ МОЗ № 1203 від 20.05.2021).

У подальшому, відповідно до платіжного доручення № 267 від 01.06.2021, на рахунок іноземного медичного закладу «Медікал Парк» (Туреччина) перераховано 136,2 тис. доларів США (3 664 583,58 грн.).

Разом з цим, згідно з інформацією Київського відділу державної реєстрації смерті Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції України, громадянка ОСОБА_6 померла ІНФОРМАЦІЯ_3 . При цьому, виділені кошти до МОЗ не повернуті, а можливо були розподілені між невстановленими особами з числа службових осіб закордонного медичного закладу, ОСОБА_5 та ОСОБА_4 .

Таким чином, ОСОБА_4 , будучи обізнаною про факт смерті ОСОБА_6 , діючи всупереч інтересам служби, переслідуючи корисливі мотиви, забезпечила прийняття рішення, відповідно до якого державному бюджету України нанесено майнову шкоду у сумі 3 664 583 грн. (1221 нмдг).

За наявними даними, для отримання своєї частки неправомірної вигоди, ОСОБА_4 може використовувати карткові рахунки своєї матері ОСОБА_7 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , уродженка с. Бражинці Полонського району Хмельницької області, зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 , ІПН НОМЕР_4 .

21.04.2023, на підставі ухвали слідчого судді Святошинського районного суду міста Києва проведено обшук за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого виявлено та вилучено:

- ноутбук марки HP Probook 4535s s/n CNU1351XV5 із зарядним пристроєм;

- мобільний телефон марки Iphone X imei1: НОМЕР_1 - які визнано в якості речових доказів та долучено до матеріалів кримінального провадження, про що винесено вмотивовану постанову.

В судовому засіданні прокурор клопотання про накладення арешту на майно підтримав та просив задовольнити.

Вивчивши клопотання про арешт майна та додані до нього копії матеріалів кримінального провадження, слідчий суддя вважає, що воно підлягає задоволенню з наступних підстав.

В ході судового розгляду встановлено, що слідчим відділом Святошинського УП ГУНП у м. Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні за № 0000089 від 26.07.2021 року за ч. 3 ст. 191 КК України.

21.04.2023 року на підставі ухвали слідчого судді Святошинського районного суду міста Києва в рамках вищевказаного кримінального провадження проведено обшук за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого виявлено та вилучено:

- ноутбук марки HP Probook 4535s s/n CNU1351XV5 із зарядним пристроєм;

- мобільний телефон марки Iphone X imei1: НОМЕР_1 .

Вказане майно, 21.04.2023 року визнано речовим доказом та долучено до матеріалів кримінального провадження № 0000089 від 26.07.2021 року за ч. 3 ст. 191 КК України про що винесено вмотивовану постанову.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 171 КПК України з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 КПК України, заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України передбачені такі види заходів забезпечення кримінального провадження, як арешт майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

У зв`язку з вищевикладеним, слідчий суддя дійшов висновку, про необхідність задоволення клопотання прокурора та накладення арешту на вилучене в ході проведення обшуку майно, оскільки дане майно може бути використано, як речовий доказ у кримінальному провадженні.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 131, 132, 170-173, 175, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Святошинської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000089 від 26.07.2021, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 191 КК України задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке було вилучено в ході обшуку за адресою: АДРЕСА_1 , а саме:

- ноутбук марки HP Probook 4535s s/n CNU1351XV5 із зарядним пристроєм;

- мобільний телефон марки Iphone X imei1: НОМЕР_1 - з метою збереження речових доказів.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Відповідно до ст. 174 КПК України арешт може бути скасований повністю чи частково за заявленим клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисників, законних представників, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутніми при розгляді питання про арешт майна. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1