У Х В А Л А

Справа № 285/5150/23

провадження № 1-кс/0285/999/23

21 серпня 2023 року м. Звягель

Слідча суддя Новоград-Волинського міськрайонного суду Житомирської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

скаржника ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду

скаргу ОСОБА_3

на бездіяльність слідчого в порядку ст. 303 КПК, що полягає у невнесенні відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі-ЄРДР),

ВСТАНОВИЛА:

Заявник звернувся до суду зі скаргою, в якій просив зобов`язати уповноважену особу Звягельського РВП ГУНП в Житомирській області внести відомості до ЄРДР за його заявою від 12.08.2023 про вчинений кримінальний злочин, передбачений у відповідності до ст.ст. 365,396 ККУ та визнати його потерпілим, а також зобов`язати слідчого надати йому пам`ятку потерпілого.

Скаргу обґрунтовує тим, що 12.08.2023 він звернувся з заявою про злочин працівниками поліції ОСОБА_4 , ОСОБА_5 що відповідають ст.ст. 396,365 ККУ до Звягельського РВП ГУНП в Житомирській області та отримав талон ЄО №11648, однак відомості до ЄРДР внесено не було. Тому просить скаргу задовольнити.

В судове засідання заявник не прибув та направив клопотання про розгляд справи без його участі.

Представник Звягельського РВП в судове засідання не з`явився, однак це не є перешкодою для розгляду скарги відповідно до положень ч.3 ст. 306 КПК України.

Відповідно до положень ч. 4 ст. 107 КПК України у зв`язку з неприбуттям в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, повне фіксування судового засідання за допомогою звуко- та відеозаписувальних технічних засобів не здійснюється.

Дослідивши матеріали скарги з додатками, слідчий суддя зазначає про наступне.

Положеннями ч. 1 ст. 24 КПК України передбачено, що кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому КПК України.

У свою чергу, порядок оскарження рішень, дій або бездіяльності органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування визначено главою 26 КПК України (параграф 1, статті 303-308 цього Кодексу).

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

З матеріалів скарги вбачається, що 12.08.2023 ОСОБА_3 звернувся до Звягельського РВП ГУНП в Житомирській області із заявою про вчинення злочину від 12.08.2023.

Так, Кримінальний кодекс України має своїм завданням правове забезпечення охорони прав і свобод людини і громадянина, власності, громадського порядку та громадської безпеки, довкілля, конституційного устрою України від кримінально-протиправних посягань, забезпечення миру і безпеки людства, а також запобігання кримінальним правопорушенням. Для здійснення цього завдання КК України визначає, які суспільно небезпечні діяння є кримінальними правопорушеннями та які покарання застосовуються до осіб, що їх вчинили (ст. 1 цього Кодексу).

Згідно ч. 1ст. 11 КК України, кримінальним правопорушенням є передбачене цим Кодексом суспільно небезпечне винне діяння (дія або бездіяльність), вчинене суб`єктом кримінального правопорушення.

Відповідно до ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Стадія ініціювання кримінального провадження є важливою для виконання вказаних завдань і покликана, з одного боку, забезпечити рішуче оперативне реагування на кожне повідомлення про злочин, що є гарантією швидкого та повного його розкриття, притягнення винних до відповідальності, а з іншого - виключити незаконне і необґрунтоване залучення громадян в орбіту кримінального процесу, а також марне витрачання сил і засобів правоохоронних органів.

Чинним КПК України закріплено спрощену процедуру початку досудового розслідування (без проведення дослідчої перевірки). Так, згідно вимог ч. 1 та 2 ст. 214 КПК України слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з ЄРДР. Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до ЄРДР.

Проте така спрощена процедура не означає, що взагалі відсутні критерії для внесення чи невнесення відповідних відомостей до ЄРДР. Її спрощеність виражається в тому, що для перевірки наявності зазначених вище критеріїв не потрібно проводити попередню перевірку викладених у заяві відомостей, а необхідно лише перевірити зміст самої заяви.

Отже, для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами ЄРДР такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті КК України). Вказане узгоджується з позицією, викладеною в Узагальненні Вищого спеціалізованого суду України № 9-49/0/4-17 від 12 січня 2017 року, за якою КПК України дійсно передбачає внесення до ЄРДР інформації на підставі заяв та повідомлень про кримінальне правопорушення, а не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень.

У свою чергу, якщо ж зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.

Такий висновок відповідає Рішенню Конституційного Суду України у справі за конституційною скаргою ОСОБА_8 від 17 червня 2020 року, у пункті 5 мотивувальної частини якого зазначено, що «встановлений законодавцем обсяг судового захисту стосовно оцінки бездіяльності уповноважених державних органів має забезпечити ефективність судового контролю, який має бути забезпечено під час розгляду відповідних питань хоча б у двох судових інстанціях: законодавець має запровадити такий обсяг судового контролю за бездіяльністю слідчого чи прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Реєстру після отримання заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення, що дозволяв би здійснити ефективний судовий контроль щодо відповідних питань та за наявності підстав надати особі можливість ініціювати початок кримінального провадження, а отже, надати їй реальний доступ до судового захисту».

Верховний Суд колегією суддів Другої судової палати Касаційного кримінального суду також у своїй постанові від 16 травня 2019 року (справа № 761/20985/18, провадження № 51-8007км18) наголосив: «...якщо не було події кримінального правопорушення або в діях особи немає складу кримінального правопорушення, то за таких обставин кримінальне провадження не може бути розпочато. А якщо через помилку чи з інших причин таке провадження було розпочато, то воно негайно має бути припинено і з позиції вимог правопорядку, і з огляду дотримання інтересів всіх учасників правовідносин...».

Отже, закон передбачає необхідність попередньої оцінки (аналізу) слідчим, прокурором, слідчим суддею (у разі оскарження заявником бездіяльності уповноваженої особи щодо невнесення відомостей до ЄРДР) змісту заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення на предмет викладення в ньому інформації саме про кримінальне правопорушення на основі критеріїв викладених вище.

У своїй заяві про злочин від 12 серпня 2023 року ОСОБА_3 зазначає, що 19.07.2023 ним на службу "102" в м. Звягель було повідомлено про здійснення кримінального злочину, вчиненого ОСОБА_6 . Слідчооперативна група Звягельського РВП ГУНП в Житомирській області приїхала у складі 2-х поліцейських: ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , які відмовилися виконувати прямі свої обов`язки та не оцінили надані ним письмові докази, не вчинили досудове розслідування, а лише прийняли його заяву про злочин, відмовилися визнати потерпілим. Таким чином, поліцейськими ОСОБА_4 та ОСОБА_5 вчинено відносно нього кримінальний злочин та порушено його конституційні права, нанесено матеріальну та моральну шкоду.

Аналізуючи обставини, що зазначені у заяві про кримінальне правопорушення, слідчий суддя вважає, що у ній не наведено конкретних відомостей, що можуть свідчити про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ст. 396, ст. 365КК України.

Водночас, вказана заява містить припущення про ймовірне вчинення протиправних дій поліцейськими, яке ґрунтується лише на суб`єктивному сприйнятті ситуації, яка виникла під час розгляду 19.07.2023 повідомлення ОСОБА_3 про здійснення кримінального злочину.

За змістом заяви про вчинення кримінального правопорушення, ОСОБА_3 розуміє звичайні процесуальні дії поліцейських як незаконні та без будь-яких розумних обґрунтувань стверджує про завдання такими діями шкоди.

Зазначене може вказувати на бажання заявника домогтися зміни процесуальної поведінки поліцейських шляхом їх кримінального переслідування.

Ініціювати процедуру кримінального переслідування та застосувати державний механізм для здійснення досудового розслідування доцільно лише у випадку, коли наявні підстави вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення. Безпідставне відкриття кримінального провадження є недопустимим і може порушувати права конкретних осіб, відносно яких таке провадження ініційоване, та є неефективним з точки зору використання державних ресурсів.

Згідно з правовою позицією, викладеною у рішенні Європейського суду з прав людини (Рішення Суду «Артіко проти Італії» від 13 травня 1980 року), не гарантується захист теоретичних і ілюзорних прав, а гарантується захист прав конкретних та ефективних.

Досудове розслідування розпочинається саме на підставі фактів, які свідчать про вчинення кримінального правопорушення, і не може слугувати механізмом для безпідставного переслідування посадових осіб у разі незгоди з їх рішеннями або суб`єктивними припущеннями про їх злочинні дії.

Наявні в матеріалах скарги відомості про вчинення кримінальних правопорушень не підлягають внесенню до ЄРДР уповноваженими особами Звягельського РВП ГУНП в Житомирській області, а тому в задоволенні вимог ОСОБА_3 слід відмовити.

Керуючись положеннями ст. 2, 214, 303, 306-307, 309, 369-372, 376 КПК, слідча суддя

ПОСТАНОВИЛА:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність слідчого в порядку ст. 303 КПК, - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду на протязі 5 діб з дня її винесення.

Слідча суддя ОСОБА_1