ДНІПРОВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-кп/803/2298/23 Справа № 188/652/23 Суддя у 1-й інстанції - ОСОБА_1 Суддя у 2-й інстанції - ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 липня 2023 року м. Дніпро

Дніпровський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду кримінальних справ:

головуючого-судді ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_5 ,

прокурора ОСОБА_6 (в режимі відеоконференції),

захисника ОСОБА_7 ,

обвинуваченого ОСОБА_8 (в режимі відеоконференції),

розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку дистанційного судового провадження в залі суду в м. Дніпрі апеляційну скаргу захисника ОСОБА_7 , який діє в інтересах обвинуваченого ОСОБА_8 на ухвалу Петропавлівського районного суду Дніпропетровської області від 19 травня 2023 року про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні злочину, передбаченого ч. 5 ст. 185 КК України,

ВСТАНОВИВ:

Встановлені судом першої інстанції фактичні обставини.

Ухвалою Петропавлівського районного суду Дніпропетровської області від 19 травня 2023 року задоволено клопотання прокурора та обрано запобіжний захід ОСОБА_8 у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженню № 0001429 від 17.11.2021 року строком на 60 днів з 16-00 год. 19.05.2023 року до 16-00 17.07.2023 року включно.

Одночасно обвинуваченому ОСОБА_8 обрано альтернативний запобіжний захід у вигляду застави у розмірі 191 (сто дев`яносто одного) прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 479 813 (чотириста сімдесят дев`ять тисяч вісімсот тринадцять) грн. 00 коп.

Мотивуючи ухвалене рішення суд виходить з необхідності уникнення ризиків, визначених ст. 177 КПК України, а саме: запобігання спробам обвинуваченого переховуватися від суду, чим перешкоджати здійсненню провадження у справі, знищити, сховати чи спотворити будь-яку із речей, які мають значення для судового слідства, незаконно впливати на свідків та інших обвинувачених в цьому ж кримінальному провадженні.

Крім того суд першої інстанції врахував, що обвинувачений ОСОБА_8 вчинив незакінчений замах на вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 185 КК України 12.11.2021 року, за яке був засуджений, саме цього дня він і був затриманий, а відповідно до довідки з Департаменту інформаційних технологій Національної поліції України за даним фактом йому було повідомлено про підозру 07.12.2021р. Запобіжний захід у вигляді домашнього арешту ОСОБА_8 та застосований 13.12.2021р. ОСОБА_8 , усвідомлюючи те, що він є підозрюваним і на нього покладено обов`язки відповідно до застосованого запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, усвідомлюючи значення своїх дій, обвинувачується у продовженні своєї злочинної діяльності, зокрема у тому, що 13.12.2021р. повторно вчинив таємне викрадення чужого майна у складі організованої групи та продовжував вчиняти у складі тієї ж групи кримінальні правопорушення до лютого 2023 року. Вказані дії обвинуваченого можуть вказувати на те, що він, перебуваючи на волі може продовжувати вчиняти кримінальні правопорушення, а тому суд прийшов до висновку про необхідність задоволення клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Вимоги апеляційних скарг та узагальнені доводи осіб, які їх подали.

В апеляційній скарзі захисник ОСОБА_7 просить скасувати ухвалу суду та постановити нову ухвалу, якою обрати обвинуваченому ОСОБА_8 більш м`який запобіжний захід.

Свої вимоги захисник обґрунтовує тим, що суд не надав можливості провести конфіденційне спілкування між обвинуваченим та захисником, чим грубо порушив право на захист.

Зазначає, що судом не було враховано, що обвинувачений ОСОБА_8 тривалий час перебуває під вартою, в той час, як більшості інших обвинувачених обрано запобіжні заходи не пов`язані з триманням під вартою.

Вказує, що прокурором формально перераховані у клопотанні ризики, передбачені ст. 177 КПК України та нічим не підтверджені.

Клопотання прокурора та ухвала суду фактично обґрунтовані тяжкістю покарання.

Крім того, захисник зазначив, що сторона обвинувачення не представила переконливих даних, що вказана сума застави є явно помірною для обвинуваченого ОСОБА_8 .

Вказує, що будь-яких даних про отримання особою відповідних доходів, які вказують на можливість внесення обвинуваченим визначеного судом розміру застави, матеріали справи не містять і такі дані не надані прокурором у суду взагалі не було жодних підстав для визначення такого розміру застави.

Позиції учасників судового провадження.

Обвинувачений ОСОБА_8 , та його захисник ОСОБА_7 підтримали апеляційну скаргу та наполягали на її задоволенні.

Прокурор заперечував проти задоволення апеляційної скарги, просив ухвалу суду залишити без змін.

Мотиви апеляційного суду.

Заслухавши суддю-доповідача, думки учасників процесу, перевіривши матеріали провадження та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла такого висновку.

Відповідно до ст. 404 КПК суд апеляційної інстанції переглядає судові рішення суду першої інстанції в межах апеляційної скарги.

Згідно зі ст. 370 КПК України судове рішення повинно бути законним, обґрунтованим і вмотивованим, тобто таким, що ухвалене компетентним судом згідно з нормами матеріального права з дотриманням вимог щодо кримінального провадження, передбачених цим Кодексом; ухвалене судом на підставі об`єктивно з`ясованих обставин, які підтверджені доказами, дослідженими під час судового розгляду та оціненими судом відповідно до статті 94 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать зокрема про наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних засобів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до вимог частин 3, 4 ст. 199 КПК клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 цього Кодексу, повинно містити: виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою; виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Дослідивши матеріали провадження, перевіривши ухвалу суду першої інстанції, апеляційний суд доходить висновку, що суд першої інстанції належним чином дотримався вказаних вимог кримінального процесуального закону, а доводи захисника про відсутність підстав для продовження строку тримання під вартою, апеляційний суд вважає безпідставними.

З матеріалів справи вбачається, що в провадженні Петропавлівського районного суду Дніпропетровської області перебуває кримінальне провадження, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0001429 стосовно ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_8 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , обвинувачених у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 185 КК України.

Прокурором в судовому засіданні суду першої інстанції заявлено клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_8 з підстав наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

В даному випадку для прийняття законного та обґрунтованого рішення в порядку статей 199, 315 КПК, суд повинен з`ясувати всі обставини, які передбачають підстави та умови, за яких продовження строку тримання під вартою є можливим.

З огляду на стадію кримінального провадження, яке наразі перебуває на стадії судового розгляду і ОСОБА_8 вже пред`явлено обвинувачення, яке підлягає доведенню прокурором в суді за стандартом «поза розумним сумнівом», апеляційний суд не входить в перевірку питання «обґрунтованості підозри».

Перевіривши матеріали провадження, апеляційний суд дійшов висновку, що суд першої інстанції правильно вважав доведеними вищенаведені ризики, передбачені пунктами 1, 2, 3 ч. 1 ст. 177 КПК для запобігання яким продовження строку тримання обвинуваченого під вартою є доцільним з огляду на наступне.

За змістом ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі тяжкість покарання, що загрожує особі у разі визнання обвинуваченої винуватою у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого вона обвинувачується, вік та стан здоров`я обвинуваченого, міцність соціальних зв`язків обвинуваченого, у тому числі наявність у нього родини й утриманців, наявність у обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення, тощо.

Суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що, вирішуючи клопотання про обрання запобіжного заходу обвинуваченому у вигляді тримання під вартою, судом враховано, що ОСОБА_8 вчинив незакінчений замах на вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 2 ст. 185 КК України 12.11.2021 року, за яке був засуджений, саме цього дня він і був затриманий, а відповідно до довідки з Департаменту інформаційних технологій Національної поліції України за даним фактом йому було повідомлено про підозру 07.12.2021р. Запобіжний захід у вигляді домашнього арешту ОСОБА_8 та застосований 13.12.2021р. ОСОБА_8 , усвідомлюючи те, що він є підозрюваним і на нього покладено обов`язки відповідно до застосованого запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, усвідомлюючи значення своїх дій, обвинувачується у продовженні своєї злочинної діяльності, зокрема у тому, що 13.12.2021р. повторно вчинив таємне викрадення чужого майна у складі організованої групи та продовжував вчиняти у складі тієї ж групи кримінальні правопорушення до лютого 2023 року. Вказані дії обвинуваченого можуть вказувати на те, що він, перебуваючи на волі може продовжувати вчиняти кримінальні правопорушення.

Посилання захисника на міцні соціальні зв`язки обвинуваченого, враховані судом першої інстанції та враховуються апеляційним судом, проте такі обставини існували і на час інкримінованих ОСОБА_8 дій, що не може бути розцінено як достатні стримуючі фактори його поведінки.

Висновки суду про наявність ризику продовження ОСОБА_8 протиправної діяльності та вчинення інших аналогічних злочинів, є обґрунтованими з огляду на характер обвинувачення, висунутого ОСОБА_8 ..

Отже доводи сторони захисника про відсутність ризиків, передбачених статтею 177 КПК, та відсутність підстав для продовження обвинуваченому ОСОБА_8 строку тримання під вартою слід визнати необґрунтованими та такими, що суперечать матеріалам кримінального провадження.

Особа вважається невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення і не може бути піддана кримінальному покаранню, доки її вину не буде доведено у порядку, передбаченому цим Кодексом, і встановлено обвинувальним вироком суду, що набрав законної сили (ч. 1 ст. 17 КПК).

Відповідно до ст. 198 КПК висловлені в ухвалі слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень.

Вищевикладені обставини, враховані апеляційним судом в контексті наявності ризиків, передбачених ст. 177 КПК та ймовірності їх настання, за умови не застосування іншого запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою.

Європейський суд з прав людини, зокрема, у справі «Харченко проти України» від 10 лютого 2011 року п. 80 рішення, неодноразово наголошував, що при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянута можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів.

Суд апеляційної інстанції не вбачає підстав для зменшення обвинуваченому ОСОБА_8 розміру застави, на чому наполягає сторона захисту, оскільки визначений йому судом під час обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, розмір застави відповідно до приписів ч. 4 ст. 182 КПК України, відповідає обставинам кримінального правопорушення, майновому та сімейному стану обвинуваченого, інших даних про його особу та встановлених судом ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, та є достатньою мірою для забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків.

За змістом ст. 28 КПК України під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені цим Кодексом строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень.

Критеріями для визначення розумності строків кримінального провадження є , зокрема складність кримінального провадження, яка визначається з урахуванням кількості обвинувачуваних та кримінальних правопорушень, щодо яких здійснюється провадження, обсягу та специфіки процесуальних дій, необхідних для здійснення досудового розслідування тощо , поведінка учасників кримінального провадження тощо.

Як слідує з матеріалів кримінального провадження ОСОБА_8 перебуває під вартою, з урахуванням досудового розслідування та судового розгляду з 04 жовтня 2022 року, тобто строк тримання останнього під вартою та строк судового розгляду не є надмірним.

Будь-яких порушень КПК України при постановленні оскарженої ухвали судом апеляційної інстанції не встановлено, а тому за наслідками апеляційного розгляду колегія суддів вважає необхідним ухвалу суду залишити без змін, а апеляційну скаргу захисника - без задоволення.

Керуючись ст. ст. 199, 315, 405, 407, 419, 422-1 КПК, апеляційний суд,

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу захисника ОСОБА_7 , який діє в інтересах обвинуваченого ОСОБА_8 , - залишити без задоволення.

Ухвалу Петропавлівського районного суду Дніпропетровської області від 19 травня 2023 року про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні злочину, передбаченого ч. 5 ст. 185 КК України, - залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення і касаційному оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4