Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/5584/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 травня 2023 року слідчий суддя Подільського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 розглянувши клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна,-

ВСТАНОВИВ:

До Подільського районного суду м. Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна.

В обґрунтування клопотання зазначив, що ОСОБА_4 на підставі ухвали Господарського суду міста Києва №910/17925/14 від 03.03.2020 набув право власності на квартиру АДРЕСА_1 , яке 20.04.2023 було зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна на підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний № 67284674, прийнятого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_5 .

Власник зазначено вище нерухомого майна, не може в повній мірі володіти та користуватись своєю власністю, оскільки на вищевказану квартиру в рамках кримінального провадження № 0007193, внесеного до ЄРДР 08.11.2016 та ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_6 від 09.08.2018 по справі № 761/30012/18 задоволено клопотання представника потерпілих (цивільних позивачів) у кримінальному провадженні та накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1 .

Зазначає, що старшим слідчим СВ Подільського УП ГУНП України в м. Києві 12.01.2018 було прийнято постанову про закриття кримінального провадження № 007193 від 08.11.2016 у зв`язку з відсутністю складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 361 КК України.

Вважає, що кримінальне провадження №007193 закрито, проте вказане нерухоме майно, необхідність у запобіганні подальшого відчуження цього майна відпала.

Просить скасувати арешт майна ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 0007193, внесеному до ЄРДР 08.11.2016, накладеного на на квартиру АДРЕСА_1 на підставі ухвали слідчого судді Подільського районного суду міста Києва ОСОБА_6 від 09.08.2018 у справі № 761/30012/18, номер запису про обтяження 27672427, дата, час державної реєстрації 28.08.2018 15:00:03, індексний номер 42737825 від 29.08.2018 р. 09:05:07.

В судове засідання адвокат ОСОБА_3 не з`явився, подано до суду заяву про розгляд скарги без його участі. Подане клопотання підтримав та просив задовольнити скаргу.

Уповноважена особа Подільського УП ГУ НП України в м. Києві у судове засідання не з`явилася.

Слідчий суддя, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, приходить до висновку, що клопотання не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Слідчим суддею встановлено, що ОСОБА_4 на підставі ухвали Господарського суду міста Києва №910/17925/14 від 03.03.2020 набув право власності на квартиру АДРЕСА_1 , яке 20.04.2023 було зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна на підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний № 67284674, прийнятого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_5 .

Відповідно до ч. ч. 1 - 2 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Як встановлено, ухвалою слідчого судді Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_6 від 09.08.2018 по справі № 761/30012/18 задоволено клопотання представника потерпілих (цивільних позивачів) у кримінальному провадженні та накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1 .

Відповідно до практики Європейського суду, для того, щоб втручання в право власності вважалося допустимим, воно повинно служити не лише законній меті в інтересах суспільства, а повинна бути розумна співмірність між використовуваними інструментами і тією метою, на котру спрямований будь-який захід, що позбавляє особу власності. Розумна рівновага має зберігатися між загальними інтересами суспільства та вимогами дотримання основних прав особи (рішення у справі "АГОСІ" проти Сполученого Королівства" (AGOSI v. the United Kingdom від 24 жовтня 1986 року, серія А, № 108, п. 52).

З викладеного вище слідчий суддя робить висновок, що заходи щодо обмеження права власності мають бути пропорційними до мети їх застосування.

Доводи заявника в частині необґрунтованого та незаконного накладення арешту не знайшли свого об`єктивного підтвердження в матеріалах справи, а також під час судового засідання.

Враховуючи вищевикладене, виходячи із завдань кримінального провадження, беручи до уваги ознаки складу кримінального правопорушення за фактом якого здійснюється досудове розслідування, а також факт не доведення необґрунтованості застосування цього заходу забезпечення кримінального провадження, як і ненадання доказів того, що відпала потреба у вказаному арешті, слідчий суддя приходить до висновку, що клопотання є необґрунтованим.

Також слідчим суддею не встановлено будь-яких нових обставин та доводів, яких не існувало на час накладення арешту на майно, вказане в клопотанні, за яких би на даний час відпала потреба у застосуванні вказаного виду заходу забезпечення кримінального провадження або арешт накладено необґрунтовано.

З огляду на викладене, слідчий суддя не вбачає підстав для задоволення клопотання.

Керуючись ст.ст. 131, 132, 170, 172, 173,174, 303, КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Cлідчий суддя

Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1