УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16.08.2023 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Житомирі клопотання дізнавача сектору дізнання Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 про накладення арешту на майно в кримінальному провадженні №0001171 від 13.08.2023, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України, -

У С Т А Н О В И В:

15.08.2023 р. засобами поштового зв`язку дізнавач за погодженням з процесуальним прокурором звернувся до слідчого судді з клопотання, в якому зазначено, що сектором дізнання Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області проводиться досудове розслідування кримінального провадження, відомості про яке внесено до ЄРДР за № 0001171 від 13.08.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України.

13.08.2023 року близько 00 год. 40 хв. за адресою: м. Житомир, вул. Перемоги, 24, невідома особа шляхом зловживання довірою під приводом здійснення телефонного дзвінка заволоділа мобільним телефоном марки "Realme C11", чим гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 було завдано матеріального збитку на суму, яка встановлюється (ЄО 33388).

В ході допиту в якості потерпілого ОСОБА_4 було встановлено, що 12.08.2023 року близько 23 год. 40 хв. зі своїм співмешканцем зайшли до магазину АТБ за адресою: м. Житомир, вул. Перемоги 24, після того коли останній вийшли з вище вказаного магазину пішли по вул. Ольжича у м. Житомирі та до співмешканця підбігло три невідомих чоловіка але остання була на іншій стороні дороги, та у мого співмешканця з невідомими виник конфлікт та в подальшому він зник. Так потім один з трьох невідомих чоловіків підійшов до мене та поросив мій телефон, щоб зателефонувати, на що я надала останньому свій мобільний телефон марки Realmi C11 сірого кольору.

В ході допиту в якості свідка ОСОБА_5 було встановлено, що 12.08.2023 року близько 23 год. 40 хв. останній перебував за адресою: м Житомир, вул. Ольжича біля магазину АТБ, та в подальшому під приводом здійснити телефонного дзвінка, шляхом зловживання довірою заволодів мобільним телефоном марки «Realmi C11» у корпусі сірого кольору.

13.08.2023 в ході огляду місця події, який проводився за адресою: АДРЕСА_1 встановлено, що на відкритій ділянці місцевості знаходиться гр. ОСОБА_5 , який добровільно, в присутності понятих, надав працівникам поліції для вилучення мобільний телефон марки «Realmi C11» у корпусі сірого кольору. В подальшому вищевказаний мобільний телефон було поміщено до спец-пакету WAR 0073893, опечатано згідно правил та норм пакування та направлено до Житомирського РУП для вирішення питань по суті.

14.08.2023 мобільний телефон марки «Realmi C11» у корпусі сірого кольору, визнано речовим доказом у кримінальному провадженні № 0001171 від 13.08.2023, у зв`язку з тим, що вони можуть містити на собі сліди вчинення кримінального правопорушення, які після проведення відповідних слідчих дій та експертиз можуть містити переконливі дані причетності особи до вчинення даного кримінального правопорушення, тобто можуть прямо чи не прямо підтверджувати існування чи відсутність обставин, що підлягають доказуванню у кримінальному провадженні.

Дізнавач в судове засідання не з`явивася, подав до суду заяву про розгляд справи без його участі, клопотання підтримав в повному обсязі.

Згідно з ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття дізнавача у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Згідно вимог ст. 107 КПК України фіксування судового засідання технічними засобами не здійснювалось.

Дослідивши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя приходить до висновку про його задоволення, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

При вирішення питання про наявність підстав для застосування арешту майна як заходу забезпечення кримінального провадження судом враховано практику Європейського суду з прав людини, а саме ст. 1 Першого протоколу до Європейської конвенції з прав людини спрямована не тільки на захист особи (юридичної особи) від будь-якого посягання держави на право володіти своїм майном, але також зобов`язує державу вживати необхідних заходів, спрямованих на захист права власності. Зазначена правова позиція сформульована ЄСПЛ у справі «Броньовський проти Польщі» від 22.06.2004 року.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України - арештом майна є тимчасове позбавлення підозрюваного, обвинуваченого або осіб, які в силу закону несуть цивільну відповідальність за шкоду, завдану діяннями підозрюваного, обвинуваченого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у разі якщо до такої юридичної особи може бути застосовано захід кримінально-правового характеру у вигляді конфіскації майна, можливості відчужувати певне його майно за ухвалою слідчого судді або суду до скасування арешту майна у встановленому цим Кодексом порядку. Відповідно до вимог цього Кодексу арешт майна може також передбачати заборону для особи, на майно якої накладено арешт, іншої особи, у володінні якої перебуває майно, розпоряджатися будь-яким чином таким майном та використовувати його.

Згідно ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до частини 4 ст. 170 КПК України, заборона використання майна, а також заборона розпорядження таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до знищення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Слідчим суддею встановлена безумовна переконливість щодо застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт вищезазначеного майна, та, враховуючи правову підставу для арешту майна, клопотання обґрунтоване та підлягає задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.170-173, 372, 395 КПК України, слідчий суддя

П О С Т А Н О В И В :

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на майно, вилучене 13.08.2023 в ході проведення огляду місця події за адресою: АДРЕСА_1 у гр. ОСОБА_5 , а саме на мобільний телефон марки «Realmi C11» у корпусі сірого кольору, що належить ОСОБА_4 та тимчасово позбавити власника можливості відчужувати, розпоряджатися та використовувати вищевказане майно.

Виконання ухвали покласти на дізнавача сектору дізнання Житомирського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_3 .

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_6 Перекупка