Справа № 182/2398/23
Провадження № 1-кс/0182/564/2023
У Х В А Л А

Іменем України

19.05.2023 року м. Нікополь

Слідчий суддя Нікопольського міськрайонного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1

секретар судового засідання ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Нікополь клопотання слідчого СВ Нікопольського РУП ГУНП України в Дніпропетровській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Нікопольської окружної прокуратури ОСОБА_4 по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 08.05.2023 року за №0000029 про арешт майна, -

за участю сторін кримінального провадження

слідчого ОСОБА_3

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшло клопотання слідчого СВ Нікопольського РУП ГУНП у Дніпропетровській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Нікопольської окружної прокуратури ОСОБА_4 , по кримінальному провадженню, відомості про вчинене кримінальне правопорушення за яким внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 08.05.2023 року за №0000029 про накладення арешту на вилучене в ході огляду майно мобільний телефон «XIAOMI Redmi 7A» imei1 НОМЕР_1 , imei2 НОМЕР_2 , сім-карта оператора мобільного зв`язку «Life cell» № НОМЕР_3 та банківську картку «Приватбанку» № НОМЕР_4 .

В обґрунтування клопотання слідчим зазначено, що 06.05.2023 року невстановлена особа, використовуючи еектронно-обчислювальну техніку, зловживаючи довірою ОСОБА_5 надіслала останньому в месенджері «Телеграм» повідомлення про оформлення допомоги для переселенців, заповнивши анкету, необхідну для реєстрації на отримання вказаної допомоги ОСОБА_5 вказав реквізити банківської картки, з якої в подальшому було знято без його відома 1504 грн.

За даним фактом 08.05.2023 року порушено кримінальне провадження № 0000029 за ст. 190 ч. 3 КК України.

06.05.2023 року невстановлена особа, використовуючи еектронно-обчислювальну техніку, зловживаючи довірою ОСОБА_6 надіслала останньому в месенджері «Телеграм» повідомлення про оформлення допомоги для переселенців, заповнивши анкету, необхідну для реєстрації на отримання вказаної допомоги ОСОБА_6 вказав реквізити банківської картки, з якої в подальшому було знято без його відома 1460 грн.

За даним фактом 08.05.2023 року порушено кримінальне провадження № 0000030 за ст. 190 ч. 3 КК України.

06.05.2023 року невстановлена особа, використовуючи еектронно-обчислювальну техніку, зловживаючи довірою ОСОБА_7 , надіслала останньому в месенджері «Телеграм» повідомлення про оформлення допомоги для переселенців, заповнивши анкету, необхідну для реєстрації на отримання вказаної допомоги ОСОБА_7 , вказав реквізити банківської картки, з якої в подальшому було знято без його відома 1427 грн.

За даним фактом 08.05.2023 року порушено кримінальне провадження № 0000031 за ст. 190 ч. 3 КК України.

11.05.20223 року матеріали досудового розслідування по кримінальним провадженням № 0000030, № 0000031 було об`єднання в одне провадження з матеріалами досудового розслідування по кримінальному провадженню № 0000029.

В ході досудового розслідування встановлено що ОСОБА_8 06.05.2023 року перебуваючи в м.Нікополь, Дніпропетровській області шляхом обману (шахрайство), шляхом незаконних операцій з використанням електронно-обчислювальної техніки, а саме за допомогою зареєстрованого ним у месенджері «Telegram», телеграм каналу « ІНФОРМАЦІЯ_1 » ІНФОРМАЦІЯ_2 , де він розмістив фішінгове посилання « ІНФОРМАЦІЯ_3 » допомоги ООН про надання фінансової допомоги, діючи умисно, з корисливих мотивів, повторно, заволодів грошима потерпілої ОСОБА_6 в сумі 1460 грн,, грошима потерпілого ОСОБА_7 , в сумі 1427 грн,, грошима потерпілого ОСОБА_5 , в сумі 1504 грн, викрадені гроші було зараховано банківську картку «Приватбанку» № НОМЕР_4 , яка оформлена на ОСОБА_9 , та яку для заволодіння грошима шляхом шахрайства, використовував ОСОБА_8

10.05.2023 року співробітниками Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області було оглянуто та вилучено надані для огляду гр. ОСОБА_8 мобільний телефон «XIAOMI Redmi 7A», сім-карта оператора мобільного зв`язку «Life cell» № НОМЕР_3 та банківську картку «Приватбанку» № НОМЕР_4 , які ОСОБА_8 використовував для заволодіння грошима шляхом шахрайства, з використанням електронно-обчислювальної техніки та які мають значення речових доказів по даному кримінальному провадженню.

Рішення про тимчасове вилучення речей, щодо яких, відповідно ст. 167 КПК України встановлено достатні підстави вважати, що вони відшукані, використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та зберегли на собі сліди кримінального правопорушення (п.1 ч.1 ст.167 КПК України) прийнято слідчим законно та обґрунтовано.

Відповідно до ч.2 ст.168 КПК України тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Вищевказане майно, є об`єктами матеріального світу, що відповідають критеріям визначеним ст.98 КПК України, а саме були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди, можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

Обставини встановлені під час досудового розслідування вказують на те, що існують підстави вважати, що незастосування заборони користування вказаним майном призведе до його приховування, пошкодження, псування, продовження використання їх у протиправний спосіб.

В загальному підсумку, реалізація ризиків вказаних дій призведе до зміни слідової картини, яку зберігає на собі вищезазначене майно, визнане речовими доказами у кримінальному провадженні, неможливості досягнення мети кримінального провадження в наступному.

Арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Внаслідок вжиття такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна буде досягнуто мети його застосування, а саме запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення майна, яке визнане речовим доказом, що матиме на меті ухилення від притягнення винної особи до передбаченої законом відповідальності.

У зв`язку з вищевикладеним, слідчий і звернувся до суду з клопотанням про надання дозволу на проведення слідчих дій.

Слідчий ОСОБА_3 у судовому засіданні клопотання підтримав та просив його задовольнити, зазначивши що вказані предмети були визнані речовими доказами та мають суттєве значення для кримінального провадження в якості доказів.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступних висновків.

У судовому засіданні встановлено, що СВ Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області здійснюється досудове розслідування по кримінальному провадженню від 08.05.2023 року за №0000029 за ознаками ч.3 ст. 190 КК України.

Відповідно до ч. 1ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Згідно п. 1 ч. 2 ст.170 КПК України арешт на майно накладається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч. 3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Речовими доказами згідно ч. 1 ст.98 КПК України є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

ЄСПЛ у справах "Бакланов проти Росії" (рішення від 9 червня 2005 р.), "Фрізен проти Росії" (рішення від 24 березня 2005 р.),зазначив, що досягнення справедливого балансу між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи лише тоді стає значимим, якщо встановлено, що під час відповідного втручання було дотримано принципу "законності" і воно не було свавільним.

10.05.2023 року співробітниками Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області було оглянуто та вилучено добровільно надані для огляду гр. ОСОБА_8 мобільний телефон «XIAOMI Redmi 7A», сім-карта оператора мобільного зв`язку «Life cell» № НОМЕР_3 та банківську картку «Приватбанку» № НОМЕР_4 , які ОСОБА_8 використовував для заволодіння грошима шляхом шахрайства, з використанням електронно-обчислювальної техніки та які мають значення речових доказів по даному кримінальному провадженню.

Слідчим суддею шляхом дослідження матеріалів провадження у порядку ст.94 КПК України встановлено, що майно, на яке слідчий просить накласти арешт, відповідає критеріям ст. 98 КПК України.

Клопотання відповідає вимогамст.171 КПК України і подано, у відповідності до ст. 170 КПК України.

Зазначене у клопотанні майно відноситься до видів майна, на яке може бути накладено арешт (глава17 Розділу ІІ КПК України).

Слідчий суддя враховуючи правову підставу для арешту майна; наслідки арешту майна для інших осіб; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження приходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню оскільки існує обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти з дотриманням відповідних положень національного законодавства та принципів верховенства права.

Беручи до уваги вище наведене, слідчий суддя вважає, що клопотання слід задовольнити, так як потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, а також те, що у разі задоволення вказаного клопотання може бути виконане завдання арешту, передбаченого ч. 1 ст. 170 КПК України, тобто запобігання можливості його відчуження та / або знищення з метою забезпечення збереження речових доказів.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 110, 167, 170-173, 309-310 КПК України, -

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання слідчого СВ Нікопольського РУП ГУНП України в Дніпропетровській області ОСОБА_3 погоджене прокурором Нікопольської окружної прокуратури ОСОБА_4 по кримінальному провадженню, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 08.05.2023 за №0000029 про арешт майна - задовольнити.

Накласти арешт на майно вилучене в ході огляду, а саме мобільний телефон «XIAOMI Redmi 7A» imei1 НОМЕР_1 , imei2 НОМЕР_2 , сім-карта оператора мобільного зв`язку «Life cell» № НОМЕР_3 та банківську картку «Приватбанку» № НОМЕР_4 .

Виконання даної ухвали доручити слідчому СВ Нікопольського РУП ГУНП в Дніпропетровській області ОСОБА_3 .

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1