Справа № 645/2339/23
Провадження № 1-кс/645/616/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 травня 2023 року Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання прокурора Немишлянської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000278 від 30.05.2023 року, за ознаками складу кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України,

в с т а н о в и в:

Прокурор Немишлянської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 звернулася до Фрунзенського районного суду м. Харкова з клопотанням, в якому просить накласти арешт на паперовий згорток білого кольору у якому знаходиться порошкоподібна речовина білого кольору у подрібленому стані яку було вилучено та поміщено до сейф пакету INZ1089060 та опечатано під час огляду місця події 30.05.2023 року за адресою: м. Харків, вул. Краснодарська, поблизу буд. 37, у громадянина ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , та визначити місцем зберігання камеру схову речових доказів ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП України в Харківській області.

В обґрунтування клопотання зазначено, що 30.05.2023 року до чергової частини ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення зі служби "102", про те, що о 12 годині 20 хвилин працівниками патрульної поліції м. Харкова за адресою: м. Харків, вул. Краснодарська, поблизу буд. 37, виявлено громадянина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який мав при собі речовину зовні схожу на наркотичну.

За даним фактом 30.05.2023 року розпочато кримінальне провадження, відомості про яке внесено до ЄРДР за № 0000278, за ознаками складу кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України.

В ході огляду місця події 30.05.2023 року за адресою: м. Харків, вул. Краснодарська, поблизу буд. 37, було виявлено громадянина ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , який добровільно надав працівникам поліції паперовий згорток білого кольору у якому знаходиться порошкоподібна речовина білого кольору у подрібленому стані яку він тримав у своїх руках.

30.05.2023 року дізнавачем була винесена постанова, якою вищевказані предмети були визнані речовими доказами.

Прокурор вказує, що метою накладення арешту на вищезазначене майно є забезпечення кримінального провадження, зокрема необхідність його використання в ході досудового розслідування в якості речового доказу для призначення судових експертиз, а також встановлення істини під час досудового розслідування.

Прокурор та дізнавач у судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце розгляду клопотання були повідомлені своєчасно та належним чином, надали суду заяви про проведення судового засідання без їх участі та без фіксування судового засідання технічними засобами.

Підстав для визнання явки прокурора та дізнавача обов`язковою слідчий суддя не вбачає.

Згідно ч. 4 ст. 163 КПК України слідчий суддя, суд розглядає клопотання за участю сторони кримінального провадження, яка подала клопотання, та особи, у володінні якої знаходяться речі і документи, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті. Неприбуття за судовим викликом особи, у володінні якої знаходяться речі і документи, без поважних причин або неповідомлення нею про причини неприбуття не є перешкодою для розгляду клопотання.

Клопотання про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час розгляду питання слідчим суддею від учасників процесуальної дії не надійшло, за ініціативою суду не здійснюється, що відповідає положенням ст. 107 КПК України.

Слідчий суддя перевіривши матеріали, додані до клопотання, приходить до наступного висновку.

Згідно з ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

31 травня 2023 року (середа) до Фрунзенського районного суду м. Харкова надійшло клопотання прокурора Немишлянської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні за № 0000278 від 30.05.2023 року, виявленого та вилученого під час огляду місця події 30.05.2023 року (вівторок). Вказане клопотання надійшло до суду 31.05.2023 року. Таким чином, строки звернення до суду з клопотанням про арешт майна прокурором не порушені.

Судом встановлено, що в провадженні СД ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області перебуває кримінальне провадження, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000278 від 30.05.2023 року за ознаками складу кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України.

30.05.2023 року в період часу з 12:55 до 12:58 годин, у присутності двох понятих та за участю спеціаліста, був проведений огляд місця події за адресою: м. Харків, вул. Краснодарська, поблизу буд. 37, в ході якого було виявлено громадянина ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , який добровільно надав працівникам поліції паперовий згорток білого кольору у якому знаходиться порошкоподібна речовина білого кольору у подрібленому стані яку він тримав у своїх руках.

Постановою дізнавача СД ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області ОСОБА_5 від 30 травня 2023 року вилучені під час огляду місця події 30 травня 2023 року речі, зазначені вище, визнано речовими доказами.

Згідно з п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно ч. 5 ст. 132 КПК України під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд, зокрема, повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

Згідно з ч. 11 ст. 170 КПК України заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).

Таким чином, доведено, що вказані у клопотанні речі, мають значення для забезпечення даного кримінального провадження, оскільки існують розумні підозри вважати, що це майно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України, і не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню.

Керуючись ст.ст. 2, 7, 98, 132, 167, 170-173, 309, 372 КПК України, суд, -

п о с т а н о в и в:

Клопотання прокурора Немишлянської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна - задовольнити.

Накласти арешт на речові докази, а саме: на паперовий згорток білого кольору у якому знаходиться порошкоподібна речовина білого кольору у подрібленому стані яку було вилучено та поміщено до сейф пакету INZ1089060 та опечатано під час огляду місця події 30.05.2023 року за адресою: м. Харків, вул. Краснодарська, поблизу буд. 37, у громадянина ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Визначити місце зберігання даних речових доказів по кримінальному провадженню №0000278 від 30.05.2023 року у камері зберігання речових доказів ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області.

Виконання ухвали доручити ВП № 2 ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області та Немишлянській окружній прокуратурі м. Харкова.

Роз`яснити, що відповідно до положень ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали складено 31.05.2023 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1