Справа № 199/7083/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07.09.2023 року м.Дніпро

Амур-Нижньодніпровський районний суд міста Дніпропетровська у складі:

головуючий суддя ОСОБА_1 ,

судді ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

прокурор ОСОБА_4

обвинувачений ОСОБА_5

захисник ОСОБА_6

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні, в режимі відеоконференції з захисником ОСОБА_6 , обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0000175, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 12.06.2023 року, за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111, ч. 4 ст. 408 КК України,

В С Т А Н О В И В:

31.08.2023 на підставі ст. 35 КПК України, за допомогою Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0000175, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 12.06.2023 року за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111, ч. 4 ст. 408 КК України, розподілено складу колегії суддів: головуючий суддя ОСОБА_1 ; судді ОСОБА_2 , ОСОБА_3 .

Учасники судового провадження вважили можливим призначити судовий розгляд на підставі обвинувального акта.

Колегія суддів, вислухавши думки учасників кримінального провадження, враховує наступне.

Дане кримінальне провадження підсудне Амур-Нижньодніпровському районному суду міста Дніпропетровська. Під час підготовчого провадження угоди про визнання винуватості чи про примирення у порядку ст.ст. 468 - 475 КПК України до суду не надійшли. На теперішній час підстав для закриття провадження з обставин, визначених пунктами 4 - 8 частини першої або частиною другою статті 284 КПК України, його зупинення, не має. Обвинувальний акт відповідає вимогам ст.291 КПК України, тому, відповідно до припису п.3 ч. 3 ст. 314 КПК України, відсутні підстави для повернення обвинувального акту з причин не відповідності вимогам КПК України або направлення обвинувального акту до відповідного суду для визначення підсудності, не встановлені. Обвинувальний акт та реєстр матеріалів досудового розслідування були вручені обвинуваченому та захиснику.

Як слідує з обвинувального акту, ОСОБА_5 обвинувачується у скоєнні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України, за яке може бути призначено покарання у вигляді позбавлення волі на строк п`ятнадцять років або довічне позбавлення волі, з конфіскацію майна.

За приписом ч. 3 ст. 31 КПК України кримінальне провадження в суді першої інстанції щодо злочинів, за вчинення яких передбачено довічне позбавлення волі, здійснюється колегіально судом у складі трьох суддів, а за клопотанням обвинуваченого - судом присяжних у складі двох суддів та трьох присяжних.

Однак, колегією суддів враховується, що на теперішній час, відповідно до ч. 10 ст. 615 КПК України, кримінальне провадження в суді першої інстанції щодо злочинів, за вчинення яких передбачено довічне позбавлення волі, здійснюється колегіально судом у складі трьох суддів, крім здійснення кримінального провадження у суді, в якому до моменту введення воєнного стану та набрання чинності цією частиною було визначено склад суду за участю присяжних, а тому судовий розгляд кримінального провадження відносно обвинуваченого ОСОБА_5 має бути здійснено відповідно до ч. 3 ст. 31 КПК України колегіально судом у складі трьох суддів.

Прокурором заявлено клопотання про судовий розгляд кримінального провадження у закритому судовому засіданні на підставі п. 4) ч. 2 ст. 27 КПК України.

Колегія суддів враховує, що відповідно до п. 4)ч. 2 ст. 27 КПК України, якщо здійснення провадження у відкритому судовому засіданні може призвести до розголошення таємниці, що охороняється законом;України, суд може прийняти рішення про здійснення кримінального провадження у закритому судовому засіданні впродовж усього судового провадження або його окремої частини.

Виходячи з викладених в обвинувальному акті обставин скоєння кримінального правопорушення, характеру пред`явленого ОСОБА_5 , колегія суддів вважає, що наявні підстави для розгляду справи у закритому судовому засіданні у впродовж усього судового провадження, оскільки наявні відомості про дислокації бойових підрозділів ЗСУ які виконують бойові завданні.

Частиною 2 ст. 316 КПК передбачений граничний строк для призначення судового розгляду, зокрема, судовий розгляд має бути призначений не пізніше десяти днів після постановлення ухвали про його призначення.

В підготовчому судовому засіданні прокурор ОСОБА_7 заявив клопотання про продовження строку тримання під вартою обвинуваченому ОСОБА_5 на 60 днів, який закінчується 12.09.2023 року, оскільки продовжують існувати ризики, передбачені ст. 177 КПК України.

Своє клопотання прокурор обґрунтовує тим, що, враховуючи ймовірну тяжкість покарання обвинуваченому, у разі визнання його винуватим у кримінальних правопорушеннях, враховуючи особливу тяжкість злочинів, за які передбачено покарання ОСОБА_5 із застосуванням вимоги ст. 70 КК України, у виді позбавлення волі строком п`ятнадцять років або довічне позбавлення волі, з конфіскацією майна, є підстави вважати, що обвинувачений може переховуватися від суду та вчинити інший злочин.

Ці обставини, у свою чергу, можуть зашкодити вирішенню завдань кримінального судочинства.

Обвинувачений та захисник проти клопотання, заявленого прокурором, не заперечували.

Вирішуючи заявлене клопотання, колегія суддів враховує наступне.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання ризикам, зазначеним у п.п. 1-5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

При вирішенні питання про обрання, продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою суд повинен врахувати обставини, передбачені ст. 178 КПК України, зокрема, тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого обвинувачується особа та дані, які її характеризують і можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Колегією суду враховується, що наявні матеріали свідчать про обґрунтованість пред`явленої підозри ОСОБА_5 , як найменше, у можливої причетності до скоєння інкримінованих йому злочинів.

Оцінивши доводи, наведені у клопотанні та наявність ризиків на існування яких посилається сторона обвинувачення, колегія суддів вважає, що сторона обвинувачення у підготовчому судовому засіданні довела наявність підстав вважати, що існує ризик того, що ОСОБА_5 зможе переховуватися від суду.

В розумінні Кримінального кодексу України інкримінований ОСОБА_5 злочин, передбачений частиною 2 ст. 111 КК України, є умисний особливо тяжкий, а передбачений ч.4 ст. 408 КК України, - умисний тяжкий злочин.

Щодо суспільної небезпеки, колегія судді приходить до висновку, що такі злочини мають, надзвичайно великий ступень суспільної небезпеки, оскільки злочин, передбачений ст. 111 КК України державна зрада, посягає на основи національної безпеки України, передбачений ст. 408 КК України дезертирство, є військовим кримінальним правопорушенням проти встановленого порядку несення військової служби.

На думку суду вже лише ця обставина спонукає людину до вчинення дій, спрямованих на ухилення від кримінальної відповідальності, що кореспондується з позицією ЄСПЛ щодо необхідності оцінки ризику втечі у світлі фактів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (рішення у справах «Бекчиєв проти Молдови», «Панченко проти Росії»).

При цьому, не будучи самостійною підставою для утримання особи під вартою, тяжкість обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту, що ґрунтується на позиції в рішенні ЄСПЛ у справі «Ілійков проти Болгарії», у відповідності з якою суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів.

Колегія суддів вважає, що з огляду на викладене є достатні підстави вважати, що, враховуючи ймовірну тяжкість покарання, яке загрожує ОСОБА_5 у разі визнання винуватим у кримінальних правопорушеннях, перебуваючи під загрозою застосування тяжкого покарання, обвинувачений може переховуватися від суду, скоювати інші злочини.

Ці обставини, у свою чергу, можуть зашкодити вирішенню завдань кримінального судочинства.

Досліджуючи питання щодо можливості зміни обвинуваченому запобіжного заходу на більш м`який колегія суддів, враховуючи вік та задовільний стан здоров`я обвинуваченого, відомості про його соціальні зв`язки, репутацію та майновий стан, вважає, що вказані відомості про особу обвинуваченого в сукупності із обсягом пред`явленого обвинувачення та встановленим ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України, дають достатні підстави вважати, що альтернативні запобіжні заходи не здатні запобігти вказаним ризикам та забезпечити належну процесуальну поведінку обвинуваченого.

Крім того, колегія суддів під час дії воєнного стану, при постановленні ухвали про продовження обвинуваченому застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, керуючись вимогою п. 5 ч. 4 ст. 183 КПК України, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, не визначає розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 111 та 408 КК України.

З огляду на викладене клопотання прокурора в частині продовження строку тримання під вартою обвинуваченому на 60 днів підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 176-178,183,199, 314-316,331,350,369,371,372 КПК України, колегія суддів,

П О С Т А Н О В И Л А:

Призначити судовий розгляд по кримінальному провадженні № 0000175, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 12.06.2023 року, за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111, ч. 4 ст. 408 КК України, у судовому засіданні на 09-30 годину 15.09.2023 року в залі судового засідання Амур-Нижньодніпровського районного суду міста Дніпропетровська за адресою: вул.Новоселівська,9, місто Дніпро.

Відповідно до ч. 2 ст. 31 КПК України судове провадження здійснювати колегіально судом у складі трьох суддів, у закритому судовому засіданні.

У судове засідання викликати: прокурора; обвинуваченого; захисника.

Клопотання прокуроразадовольнити.

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_5 , який народився ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк раніше обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на гауптвахті ІНФОРМАЦІЯ_2 , - до 05 листопада 2023 року включно.

Копію ухвали негайно для виконання в частині продовження обвинуваченому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою направити керівнику гауптвахти ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Відповідно до п. 1-1 ч.2 ст. 395 КПК України ухвала суду про продовження строку тримання під вартою може бути оскаржена в апеляційному порядку обвинуваченим, його захисником, законним представником, прокурором безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення.

В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає, а заперечення можуть бути включені до апеляційної скарги на судові рішення, яким закінчується судовий розгляд кримінального провадження.

Судді:

_____________В. ОСОБА_8