Провадження № 1-кп/761/2815/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 червня 2023 року м. Київ

Шевченківський районний суд м. Києва у складі :

головуючого - судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання - ОСОБА_2 , прокурора - ОСОБА_3 , обвинуваченого - ОСОБА_4 , захисника - ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Шевченківського районного суду м. Києва кримінальне провадження №0000617, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 24 лютого 2023 року відносно

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Першотравневе Нікопольського району Дніпропетровської області, громадянина України, з середньою освітою, тимчасово не працевлаштованого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , без постійного місця проживання на території м. Києва, раніше не судимого,

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , уродженця м. Новий Розділ Львівської області, громадянина України, з середньою освітою, тимчасово не працевлаштованого, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_2 , без постійного місця проживання на території м. Києва, раніше судимого,

обвинувачених у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого за ч. 4 ст. 185 КК України,

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Шевченківського районного суду міста Києва знаходиться кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000617 від 24 лютого 2023 року, за обвинуваченням ОСОБА_4 , ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Ухвалою від 19 квітня 2023 року строк тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_4 продовжено до 17 червня 2023 року, включно.

В судовому засіданні судом з урахуванням положень Кримінального процесуального закону щодо судового контролю за дотриманням прав обвинуваченого до спливу вказаного строку поставлене питання про доцільність продовження тримання обвинуваченого ОСОБА_4 під вартою відповідно до ст. 331 КПК України.

Прокурор просила продовжити відносно обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, оскільки не перестали існувати ризики, які передбачені ст. 177 КПК України, а саме, те, що обвинувачений ОСОБА_4 може переховуватися від суду, здійснювати вплив на свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Захисник ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечував щодо продовження відносно обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, вказуючи, що прокурором не доведено існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, обвинувачений не має наміру переховуватись від суду і буде з`являтися на всі виклики суду.

Обвинувачений ОСОБА_4 підтримав думку свого захисника та заперечував щодо продовження відносно нього запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Заслухавши думку учасників судового розгляду, перевіривши матеріали кримінального провадження, суд дійшов висновку про наступне.

Метою застосування запобіжного заходу відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України, є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а і високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Так, Європейський Суд з прав людини у справі «Лабіта проти Італії» зазначив, що продовжуване утримання особи під вартою може бути виправдане у тій чи іншій справи лише за наявності специфічних ознак того, що цього вимагають істинні вимоги публічного інтересу, які, не зважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають правило поваги до особистої свободи.

Відповідно до ч. 3 ст. 331 КПК України, суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Вирішуючи питання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_4 , суд враховує дані про його особу, який не одружений, не працює, постійного місця проживання в м. Києві не має, обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину за який передбачено покарання у виді позбавлення волі строком від 5 до 8 років, а тому ризик щодо переховування від суду з метою уникнення покарання є цілком ймовірним.

Також суд вважає доведеним і ризик незаконного впливу на свідків у даному кримінальному провадженні, оскільки свідки сторони обвинувачення на даній стадій судового розгляду ще не допитувалися, відтак з метою зміни показань вказаними особами або безпідставної відмови від них, обвинувачений може впливати на них, що буде перешкоджати судовому розгляду.

Крім того, існування іншого ризику неналежної процесуальної поведінки обвинуваченого, зокрема можливості перебуваючи на волі вчинити інше кримінальне правопорушення, який поряд із ризиком можливості переховуватися від суду теж залишаться існувати та вірогідність його настання є досить високою, з огляду на те, що ОСОБА_4 не працює, постійного місця проживання не має, відтак може вчинити інше кримінальне правопорушення.

З урахуванням наведеного суд дійшов висновку, що ризики, визначені ст. 177 КПК України не змінились, а також доведеність тієї обставини, що обвинувачений може переховуватися від суду, оскільки достатні стримуючі фактори, які б свідчили про протилежне в матеріалах провадження відсутні, що в свою чергу свідчить про відсутність підстав для зміни обвинуваченому раніше застосованого запобіжного заходу, а тому є доцільним продовжити дію запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_4 з визначенням розміру застави.

Керуючись ч. 2 ст. 376, ч. 3 ст. 331, ст. 369 КПК України, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_4 - задовольнити.

Продовжити строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до 11 серпня 2023 року, включно.

Визначити ОСОБА_4 розмір застави достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків передбаченим КПК України у розмірі 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 53680 грн. 00 коп. (п`ятдесят три тисячі шістсот вісімдесят) грн. 00 коп., яка може бути внесена як самим обвинуваченим, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок для внесення застави:

Отримувач: ТУДСАУ в місті Києві,

,

МФО: 820172,

Банк: Державна казначейська служба України м. Київ,

р/р: № UA1012089,

призначення платежу: застава за ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , згідно ухвали Шевченківського районного суду м. Києва від 13 червня 2023 року у справі № 761/12459/23.

На підставі ч.5 ст. 194 КПК України, у разі внесення застави покласти на ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , такі обов`язки:

-прибувати до суду за його першою вимогою;

- утримуватись від спілкування зі свідками в даному кримінальному провадженні;

- повідомляти суд про зміну свого місця проживання та засоби зв`язку.

Визначити строк дії покладених на обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ухвалою суду обов`язків - 60 днів з моменту звільнення обвинуваченого з-під варти у зв`язку із внесенням застави у розмірі, визначеному судом.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомленим, не з`явиться за викликом до суду без поважних причин, чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

У разі звернення застави в дохід держави, суд, вирішує питання про застосування іншого запобіжного заходу з урахуванням положень частини сьомої статті 194 КПК України.

На ухвалу безпосередньо до Київського апеляційного суду прокурором, обвинуваченим, його захисником протягом п`яти днів з дня її проголошення може бути подана апеляційна скарга.

Суддя ОСОБА_1