Справа № 643/7992/23
Провадження № 1-кс/643/1044/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18.08.2023 м.Харків

Слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Салтівської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0002295 від 04.07.2023,-

ВСТАНОВИВ:

До Московського районного суду м. Харкова надійшло клопотання у якому прокурор просить накласти арешт на майно, яке було вилучено 01.08.2023 у період часу з 14 години 30 хвилин до 14 години 50 хвилин під час проведення огляду місця події за адресою: Харківська область, Красноградський р-н, смт. Сахновщина, вул. Поштова, а саме на мобільний телефон Xiaomi Redmi Note 10S Ocean Blue, IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 » у прозорому чохлі.

Також, прокурор звернулась до суду з клопотанням у якому просила поновити пропущений процесуальний строк на звернення до суду з клопотанням про арешт майна в обґрунтування якого зазначила, що 26.07.2023 слідчим СВ Харківського районного управління поліції №2 ГУНП в Харківській області винесено постанову про проведення слідчих дій на іншій території, серед яких - вилучення мобільного телефону «Xiaomi Redmi Note 10S Ocean Blue, IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 », виконання якої доручено ВП № 1 Красноградського РВП ГУНП в Харківській області. Матеріали виконаної постанови надійшли до СВ Харківського районного управління поліції № 2 ГУНП в Харківській області 09.08.2023 . З урахуванням того, що протокол огляду місця події надійшов до СВ Харківського районного управління поліції №2 ГУНП в Харківській області 09.08.2023, тому подати клопотання про арешт вказаного майна, у встановлені законом строки, по об`єктивним причинам, було можливо.

Судове засідання, призначене на 16.08.2023 було відкладено за клопотанням прокурора.

У дане судове засідання прокурор не з`явилась, подала заяву у якій просила клопотання задовольнити та розглянути за її відсутності. Також долучила до клопотання копію доручення слідчого відділення №1 СВ Красноградського РВП ГУНП в Харківській області ОСОБА_4 про проведення слідчих дій у порядку ст. 40 КПК України.

Власник майна відповідно до клопотання потерпілий ОСОБА_5 подав заяву у якій просив розглянути клопотання за його відсутності, проти задоволення клопотання не заперечував.

Володілець майна (на момент його вилучення) ОСОБА_6 у судове засідання не з`явилась, про час та дату розгляду клопотання повідомлялась належним чином.

Відповідно до ч.4 ст.107 КПК України фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється, у зв`язку з неприбуттям в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні.

Дослідивши клопотання та додані до нього матеріали слідчий суддя дійшов до наступного висновку.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст.117 КПК України пропущений з поважних причин строк повинен бути поновлений за клопотанням заінтересованої особи ухвалою слідчого судді, суду. Ухвала слідчого судді, суду про поновлення чи відмову в поновленні процесуального строку може бути оскаржена в порядку, передбаченому цим Кодексом.

Слідчий суддя вважає за необхідне поновити прокурору строк на звернення до суду з відповідним клопотанням, оскільки наведені причини його пропуску є поважними. Так, огляд місця події та вилучення майна здійснювалось на підставі постанови слідчого про проведення слідчих дій на іншій території, а саме у смт. Сахновщина Красноградського району Харківської області. Огляд проведено 01.08.2023 та у цей же день матеріал направлено до СВ Харківського районного управління поліції № 2 ГУНП в Харківській області. Як зазначає прокурор, матеріал надійшов до Харківського районного управління поліції № 2 ГУНП в Харківській області 09.08.2023, в цей же день клопотання про арешт було направлено до суду поштою Враховуючи зазначене, суд приходить до висновку, що подати клопотання про арешт майна, у встановлені законом строки, по об`єктивним причинам, було можливо.

Відповідно до витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, кримінальне провадження зареєстроване 04.07.2023 за №0002295, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, за заявою ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про те, що 07.06.2023 року невстановлена особа, в умовах воєнного стану, таємно, шляхом вільного доступу за адресою: АДРЕСА_1 , вчинила крадіжку мобільного телефону Redmi Note 10S Ocean Blue.

26.07.2023 слідчим СВ Харківського районного управління поліції № 2 ГУНП в Харківській області винесено постанову про проведення слідчих дій на іншій території (відповідно до ч. 6 ст. 218 КПК України), серед яких - вилучення мобільного телефону «Xiaomi Redmi Note 10S Ocean Blue, IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 », виконання якої доручено ВП № 1 Красноградського РВП ГУНП в Харківській області.

01.08.2023 року в період часу з 14 години 30 хвилин до 14 години 50 хвилин під час огляду місця події за адресою: Харківська область, Красноградський р-н, смт. Сахновщина, вул. Поштова, у ОСОБА_6 , 28.06.1997 було виявлено та вилучено мобільний телефон Xiaomi Redmi Note 10S Ocean Blue, IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 » у прозорому чохлі.

Під час допиту у якості свідка ОСОБА_6 повідомила, що даний телефон їй подарував її знайомий ОСОБА_7 , який пояснив, що телефон йому відали за борги.

Досудовим розслідуванням встановлено, що вилучений мобільний телефон Xiaomi Redmi Note 10S Ocean Blue, IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 » у прозорому чохлі належить: потерпілому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

Посилаючись на положення ст.98 КПК України прокурор зазначає, що вилучене майно є предметом є предметом злочину, буде використано у якості речових доказів у даному кримінальному провадженні, необхідне для проведення експертизи, а тому, з метою забезпечення кримінального провадження, збереження речових доказів, є необхідність у арешті цього тимчасово вилученого майна.

Згідно з ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Вивчаючи правову підставу для арешту майна слідчий суддя зауважує, що в даному випадку стороною обвинувачення доведено існування обґрунтованої підозри щодо вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, проведення огляду та вилучення майна відповідало меті та обставинам події даного кримінального провадження, майно має статус тимчасово вилученого за ознаками предмету злочину, а згідно вимог п.1 ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, якою визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Абзацом другим ч.1 ст.170 КПК України визначено, що завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Оцінивши наведені стороною обвинувачення докази слідчий суддя приходить до переконання у необхідності накладення арешту на тимчасово вилучене майно з метою забезпечення збереження речових доказів, оскільки існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення, є достатні підстави вважати, що вилучене майно є предметом злочину, яке зберегло на собі його сліди, або містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, у зв`язку з цим, для спростування або підтвердження доводів сторони обвинувачення, необхідним є проведення досудового розслідування, зокрема відповідних судових експертиз, тощо. Не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може у подальшому перешкодити кримінальному провадженню, оскільки є ризик втрати речового доказу, що поставить під загрозу встановлення істини по справі.

Застосування заходу забезпечення у вигляді арешту майна у вказаний спосіб відповідає належній правовій процедурі та завданням кримінального провадження, негативних наслідків арешту майна судом не встановлено.

Що стосується клопотання прокурора про визначення місця зберігання майна, слід зазначити, що вирішення цього питання знаходиться у виключній компетенції сторони обвинувачення. Більше того, розгляд даного питання не передбачений ч.5 ст.173 КПК України при задоволенні клопотання про накладення арешту на майно.

Керуючись ст.ст. 98, 107, 131, 132, 170-173, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Поновити строк для подачі клопотання про арешт майна.

Клопотання задовольнити.

З метою збереження речових доказів накласти арешт на майно, яке було вилучено 01.08.2023 у період часу з 14 години 30 хвилин до 14 години 50 хвилин у ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , під час проведення огляду місця події за адресою: АДРЕСА_2 , а саме на мобільний телефон Xiaomi Redmi Note 10S Ocean Blue, IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 » у прозорому чохлі.

Ухвала підлягає негайному виконанню слідчим, прокурором.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду в термін 5 днів з моменту її проголошення. Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання. Якщо ухвалу суду або слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1