Справа № 462/5393/22
провадження 1-кс/462/1670/22
У Х В А Л А

25 листопада 2022 року Слідчий суддя Залізничного районного суду міста Львова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , обвинуваченого ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши клопотання прокурора Франківської окружної прокуратури м. Львова Львівської області ОСОБА_3 , у кримінальному провадженні №0000818 від 06.10.2022 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, про застосування (продовження) запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Харків, громадянин України, проживає та зареєстрований: АДРЕСА_1 , раніше не судимого, на даний час без постійного місця проживання у м. Львові, раніше не судимого

встановив:

25.11.2022 року прокурор Франківської окружної прокуратури міста Львова, ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді Залізничного районного суду м.Львова з клопотанням про застосування (продовження) запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо обвинуваченого ОСОБА_4 .

В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що на розгляді у Залізничному районному суді м. Львова перебуває обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0000818 від 06.10.2022 року, за фактом вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, підготовче засідання не проведено.

Зазначає, що в ході досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України. Зокрема, підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду та як обвинувачений не має постійного місця проживання у м. Львові, зареєстрований у м.Харкові, вчинив тяжкий злочин, за який законом передбачено основне покарання у вигляді позбавлення волі, також може незаконно впливати на свідків, зокрема на свідка ОСОБА_6 , оскільки останній є знайомим обвинуваченого ОСОБА_4 , який своїми діями може схиляти свідків до зміни показів. Також обвинувачений може вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки офіційно не працює, не має постійного джерела доходу, місця проживання, що свідчить про відсутність в останнього соціально-стримуючих факторів та характеризує такого як особу, що не має достатніх моральних цінностей; оскільки спосіб вчинення злочину, що проявилося у таємному викраденні чужого майна вчинене в умовах воєнного стану, що характеризує ОСОБА_4 як особу схильну для досягнення своїх злочинних цілей на свідоме нехтування не лише вимогами законодавства, але і загальноприйнятими морально-етичними цінностями. Окрім цього наявні обставини, що враховуються при обранні запобіжного заходу, які передбачені у ст.178 КПК, а саме: наявність вагомих доказів про вчинення обвинуваченим кримінального правопорушення, тяжкість покарання, що загрожує обвинуваченому у разі визнання його винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, вік та стан здоров`я, які не перешкоджають застосуванню до підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, відсутність тяжких захворювань, які б перешкоджали його триманню під вартою та відсутність перешкод щодо застосування до підозрюваного запобіжних заходів , у тому числі у вигляді тримання під вартою.
Ухвалою слідчого судді Залізничного районного суду м. Львова від 07.10.2022 року, підозрюваному ОСОБА_4 обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 04.12.2022 року, із визначеним розміром застави.
В судовому засіданні прокурор клопотання підтримала, покликаючись на мотиви такого, яке просить задовольнити, застосувати до обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Обвинувачений та його захисник проти задоволення клопотання заперечили, захисник ОСОБА_5 зазначив, що його підзахисний ОСОБА_4 раніше не притягався до кримінальної відповідальності, при затриманні не чинив опір, свою вину у вчиненому правопорушенні визнав.

Заслухавши доводи сторін кримінальногопровадження, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Клопотання відповідає вимогам ст.184 КПК України.

Відповідно до витягу з кримінального провадження №0000818 від 06.10.2022 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань внесено відомості про кримінальне правопорушення, кваліфіковане за ч.4 ст.185 КК України.

07.10.2022 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, у вчиненні таємного викрадення чужого майна(крадіжка) вчиненого в умовах воєнного стану.

Згідно системи автоматизованого розподілу «Д-3» на розгляді у Залізничному районному суді м. Львова перебуває обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0000818 від 06.10.2022 року за фактом вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, справа до підготовчого засідання не призначена.

ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні таємного викрадення чужого майна (крадіжка), вчинене в умовах воєнного стану, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 185 КК України.

Встановлено, що ОСОБА_4 , 06.10.2022, близько 15.20 год., перебуваючи у салоні маршрутного таксі №51, що проїжджало по вул. Городоцькій у м. Львові поблизу Приміського вокзалу, маючи умисел на таємне викрадення чужого майна (крадіжка), з корисливих мотивів, з метою протиправного збагачення, скориставшись відсутністю стороннього нагляду, усвідомлюючи, що вчиняє кримінальне правопорушення в умовах воєнного стану, таємно, шляхом вільного доступу, викрав із кишені сорочки ОСОБА_7 мобільний телефон марки «Iphone 11Pro» IMEI : НОМЕР_1 ІМЕ2 : НОМЕР_2 вартістю 30 000 гривень, який був у чохлі чорного кольору із наклейками вартістю 1000 гривень в середині з сім-картою мобільного оператора Київстар НОМЕР_3 вартістю 50 гривень, які заховав у кишеню штанів та після зупинки маршрутного таксі на зупинці навпроти ТЦ «Скриня», залишив місце вчинення кримінального правопорушення. Своїми умисними протиправними діями ОСОБА_4 заподіяв ОСОБА_7 матеріальних збитків на загальну суму 31 050 гривень.

06.10.2022 ОСОБА_4 затримано, відповідно до п.1 ч.1 ст.208 КПК України.
07.10.2022 року ОСОБА_4 вручено повідомлення про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.4 ст.185 КК України.

До матеріалів долучено протокол прийняття заяви про вчинення кримінального правопорушення, протоколом затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину, протокол допиту потерпілого ОСОБА_7 , протокол допиту свідка ОСОБА_6 , протоколом допиту свідка ОСОБА_8 , постановою про визнання речовим доказом від 06.10.2022, протоколом допиту підозрюваного ОСОБА_4 .

Відповідно до ч.4 ст. 176 КПК України, запобіжні заходи застосовуються: під час досудового розслідування та до початку підготовчого судового засідання - слідчим суддею за клопотанням слідчого, погодженим з прокурором, або за клопотанням прокурора, а під час судового провадження - судом за клопотанням прокурора.

Згідно ч.6 ст. 199 КПК України, у разі закінчення строку запобіжного заходу до проведення підготовчого судового засідання прокурор не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення строку дії попередньої ухвали про застосування запобіжного заходу може подати клопотання про його продовження. Розгляд такого клопотання здійснюється слідчим суддею за правилами цієї статті.

Відповідно до ст.ст. 131, 132 КПК України запобіжні заходи є заходами забезпечення кримінального провадження і застосовуються на підставі ухвали слідчого судді або суду.

Згідно зі ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.
Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:
1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення;
2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор.
3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Слідчий суддя дійшов висновку, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце і підтверджуються на цьому етапі розслідування достатньою сукупністю даних, перелік яких міститься в клопотанні, а документи, які містять такі дані, надані до суду разом з клопотанням. Оцінюючи доводи сторони захисту у цій частині, враховую, що слідчий суддя на цьому етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього обмежувального заходу.
Більше того, якщо виходити з поняття «обґрунтована підозра», наведеного в п. 175 рішення Європейського суду з прав людини від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», то обґрунтована підозра означає, що існують факти і інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Фактів і інформації, які переконливо свідчать про причетність ОСОБА_4 до вчинення вказаного кримінального правопорушення в клопотанні та доданих до нього матеріалах міститься достатньо для висновку про обґрунтованість повідомленої підозри.
Перевіряючи доводи клопотання на предмет наявності ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, слідчий суддя вважає, що докази та обставини, на які посилаються слідчий та прокурор, дають достатні підстави для висновку про наявність таких ризиків.
Так, слідчий суддя враховує специфіку злочину, за яким оголошено підозру, конкретні обставини, мотиви, час і місце, спосіб скоєння такого та тяжкість покарання, яке загрожує ОСОБА_4 у разі визнання його винним у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання лише у виді позбавлення волі на строк до 8 років, а також бере до уваги дані про особу обвинуваченого ОСОБА_4 , який не має постійного проживання, офіційно не працевлаштований, не має постійного законного джерела доходів, неодружений, немає на утриманні малолітніх/неповнолітніх дітей, інших осіб, що у сукупності свідчить про відсутність достатніх соціальних-стримуючих зв`язків обвинуваченого у його місці проживання.
Таким чином, враховуючи наведене, беручи до уваги дані про особу обвинуваченого, конкретні обставини вчинення злочину, вважаю, що можливість того, що обвинувачений ОСОБА_4 , перебуваючи на волі та будучи обізнаним про суворість передбаченого законом покарання за вчинене, може переховуватись від суду, незаконно впливати на потерпілого, свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення, враховуючи наведені обставини, реально існує.
Виходячи з наведеного та враховуючи, що хоча тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, проте жодний більш м`який запобіжний захід не забезпечить належної процесуальної поведінки підозрюваного та не буде достатнім для запобігання вищевказаним ризикам, наявність яких доведена в судовому засіданні слідчим та прокурором.
Аналіз наведеного дає підстави слідчому судді дійти висновку, що в даному випадку суспільний інтерес в триманні підозрюваного під вартою, не зважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом свободи особистості, тому для запобігання ризикам, які зазначені в клопотанні та доведені стороною обвинувачення в судовому засіданні, з метою забезпечення дієвості кримінального провадження та процесуальної поведінки підозрюваного, забезпечення процесуальних дій слідчого, клопотання слід задовольнити та застосувати (продовжити) обвинуваченому ОСОБА_4 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Відповідно до ч.1 ст. 197 КПК України, строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.
Щодо альтернативного визначення розміру застави, слідчий суддя зазначає наступне.
Так, ОСОБА_4 обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.185 КК України, що згідно ст.12 КК України є тяжким злочином.
Згідно з ч.3 ст.183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
Відповідно до ч.5 ст.182 КПК України, щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину, розмір застави визначається у межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
За приписами ч.4 ст.182 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
Водночас, згідно з ч.4 ст.183 КПК України, слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, вчиненого із застосуванням насильства або погрозою його застосування; щодо злочину, який спричинив загибель людини; щодо особи, стосовно якої у цьому провадженні вже обирався запобіжний захід у вигляді застави, проте був порушений нею; щодо злочину, передбаченого ст.ст. 255-255-3 КК України, щодо особливо тяжкого злочину у сфері обігу наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів або прекурсорів..

Слідчий суддя враховує, що обвинувачений раніше не судимий, відсутність даних щодо тілесних ушкоджень потерпілого, не доведеності виняткових обставин для безальтернативного тримання обвинуваченого під вартою, а тому вважає, що обвинуваченому слід визначити альтернативну заставу у розмірі 20 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 49 620,00 грн.

На переконання слідчого судді, застава у вказаному розмірі буде визначатися саме тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, у випадку ухилення від слідства та суду та/або порушення встановлених обов`язків, буде достатнім стимулюючим засобом, щоб присікти у підозрюваного бажання сховатися, перешкоди слідству, знищити чи приховати речові докази, впливати на потерпілого та свідків чи не виконувати процесуальні обов`язки.

Крім цього, при внесенні застави, вважаю, що слід покласти на обвинуваченого обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України, що забезпечить дієвість кримінального провадження, процесуальну поведінку підозрюваного та процесуальні дії слідчого.

Керуючись ст. 177, 178, 182, 183, 193, 194, 196, 197, 309, 395 КПК України

постановив:

клопотання задовольнити.

Застосувати (продовжити) до обвинуваченого у кримінальному провадженні №0000818 від 06.10.2022 року ОСОБА_4 , за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою терміном на 60 діб з 25 листопада 2022 року до 23 січня 2023 року включно.

Визначити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 заставу у розмірі двадцяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 49 620 (сорок дев`ять тисяч шістсот двадцять) гривень.

У разі внесення застави покласти на обвинуваченого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 наступні обов`язки:

1)прибувати до суду, слідчого судді, процесуального прокурора та слідчого за першою вимогою;

2)не відлучатися із місця проживання без дозволу слідчого, прокурора або суду;

3)повідомляти слідчого, прокурора чи суд, залежно від стадії кримінального провадження, про зміну свого місця проживання;

4)утримуватися від спілкування із свідками у даному кримінальному провадженні;

5)здати, за наявності, на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Якщо обвинувачений ОСОБА_4 , в разі внесення застави, будучи належним чином повідомленим, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Копію ухвали негайно після її проголошення вручити обвинуваченому.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1

Оригінал ухвали.