Провадження № 1-кс/761/7568/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 квітня 2023 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 ,захисника ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Києві клопотання слідчого СВ Шевченківського УП ГУНП у м.Києві ОСОБА_5 , погоджене прокурором Шевченківської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0001990 від 04.08.2022, про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно,

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м.Києва, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимої,

підозрюваної у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.190, ч.3 ст.209 КК України, -

В С Т А Н О В И В :

03 квітня 2023 року до Шевченківського районного суду м.Києва надійшло клопотанняслідчого СВ Шевченківського УП ГУНП у м.Києві ОСОБА_5 , погоджене прокурором Шевченківської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0001990 від 04.08.2022, про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюваної у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.4 ст.190, ч.3 ст.209 КК України.

Вказане клопотання мотивоване тим, що у провадженні слідчого відділу Шевченківського управління поліції ГУНП у м.Києві перебувають матеріали досудового розслідування, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001990 від 04.08.2022, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 3 ст. 358, ч. 3 ст. 28 ч. 3 ст. 358, ч. 3 ст. 28 ч. 4 ст. 358, ч. 3 ст. 28 ч. 2 ст. 365, ч.3 ст. 28 ч. 4 ст. 358, ч. 3 ст. 209, ч. 3 ст. 28 ч. 3 ст. 365-2 КК України.

Досудовим розслідуванням установлено, що ОСОБА_7 спільно із ОСОБА_8 маючи лідерські якості та організаційні здібності, проживаючи в м. Києві, у липні 2015 року, більш точної дати, часу та місяця досудовим розслідуванням не встановлено, будучи адвокатами, маючи професійні знання щодо ведення справ із спадкування, організували стійке злочинне об`єднання - організовану групу з метою вчинення кримінальних правопорушень, направлених на заволодіння шляхом обману чужим майном (шахрайство), підроблення та використання підроблених документів, легалізацію (відмивання) майна, одержаного злочинним шляхом.

До складу організованої групи, очолюваної ОСОБА_8 та ОСОБА_7 , увійшли як виконавці ОСОБА_9 , приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу ОСОБА_10 , а також ОСОБА_6 , які попередньо умисно та добровільно зорганізувалися у стійке об`єднання для вчинення кримінальних правопорушень, об`єднаних єдиним планом із розподілом функцій учасників групи, спрямованих на досягнення цього плану, відомого всім учасникам групи, а саме кримінальних правопорушень пов`язаних із умисним заволодінням шляхом обману чужим майном, складанням, видачею, підробленням та використанням підроблених документів, легалізацією (відмиванням) майна, одержаного злочинним шляхом.

Ролі між усіма учасниками групи, які приймали участь у вчиненні конкретного кримінального правопорушення, направленого на заволодіння шляхом обману майном осіб, які померли, розподіляли організатори - ОСОБА_8 і ОСОБА_7 .

ОСОБА_6 , відповідно до розробленого спільного плану злочинних дій здійснювала роль набувача майна одержаного організованою групою злочинним шляхом та подальшого вчинення правочинів з метою його легалізації і приховування незаконного походження такого майна, а також роль зберігача майна, яке у шахрайський спосіб набувала організована група шляхом її тимчасового поселення до таких об`єктів нерухомості.

З матеріалів клопотання вбачається, що під час досудового розслідування вживались заходи з метою встановлення місцезнаходження ОСОБА_6 і виклику її до слідчого для вручення повідомлення про підозру та проведення слідчих дій. Окрім того, виїздом за місцем реєстрації ОСОБА_6 встановлено, що остання не проживає та ніколи не проживала у кв. АДРЕСА_2 .

Виїздом за останнім відомим місцем проживання ОСОБА_6 , яке остання вказувала під час допиту у якості свідка, а саме: АДРЕСА_3 , встановлено, що за вказаною адресою ніхто не проживає. При розмові із сусідами з`ясовано, що ніхто не знає ОСОБА_6 та не може надати щодо неї жодної інформації.

Також було допитано дочку ОСОБА_6 - ОСОБА_11 , яка повідомила, що її мати знаходиться у Німеччині, де проходить лікування. Крім того, слідчим було здійснено телефонний дзвінок на номером мобільного телефону ОСОБА_6 ( НОМЕР_1 ) за допомогою телефонного сервісу «Телеграм». В ході розмови ОСОБА_6 було повідомлено про необхідність явки до слідчого для отримання повідомлення про підозру та проведення слідчих дій, на що остання відповіла, що знаходиться у Німеччині на лікуванні та не повернеться до України під час дії воєнного стану.

Разом із тим, як вбачається з матеріалів клопотання, за даними Бази даних «Аркан», не значиться інформації про перетин Державного кордону України ОСОБА_6 .

Зважаючи на вищевикладене, органу досудового розслідування не виявилось можливим вручити ОСОБА_6 повідомлення про підозру, відповідно до положень ч. 1 ст. 278 КПК України у день його складення. У зв`язку із чим, 21 липня 2022 року повідомлення було направлене засобами поштового зв`язку на адресу реєстрації ОСОБА_6 , вручене особисто її доньці ОСОБА_11 для передачі матері, а також направлена його сканована копія на мобільний телефон ОСОБА_6 ( НОМЕР_1 ) за допомогою телефонного сервісу «Телеграм».

Отже, ОСОБА_6 належним чином повідомлена про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень та про необхідність явки до слідчого для проведення слідчих дій. Разом із тим, остання відмовилась виконати свої процесуальні обов`язки.

Слідчим оголошено міжнародний розшук підозрюваної ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у кримінальному провадженні за №0001990 від 04.08.2022.

При цьому, слідчий у клопотанні зазначає, що застосування до підозрюваного більш м`якого запобіжного заходу не пов`язаного з триманням під вартою не зможе в повній мірі запобігти вищевказаним ризикам.

У судовому засіданні прокурор підтримав клопотання слідчого та просив його задовольнити з підстав у ньому наведених. Наголосив на тому, що підозра обґрунтована та наявні ризики передбачені ст.177 КПК України.

Захисник у судовому засіданні заперечував з приводу клопотання, вказав, що ризики не доведені і клопотання не обґрунтоване.

Вислухавши думку учасників судового провадження, дослідивши додані до клопотання матеріали, слідчий суддя дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення клопотання.

Частиною 2 статті 29 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та порядку, встановлених законом.

За приписами ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно зі ст. 7 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на засадах, в тому числі, верховенства права, згідно якої людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави, законності, згідно якої під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства, а також забезпечення права на свободу та особисту недоторканність, згідно якої ніхто не може триматися під вартою, бути затриманим або обмеженим у здійсненні права на вільне пересування в інший спосіб через підозру або обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення інакше як на підставах та в порядку, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до ч. 1 ст. 193 КПК України, розгляд клопотання про застосування запобіжного заходу здійснюється за участю прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, його захисника, крім випадків, передбачених частиною шостою цієї статті.

Згідно ч. 6 ст. 193 КПК України слідчий суддя може розглянути клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та обрати такий запобіжний захід за відсутності підозрюваного лише у разі, якщо прокурором, крім наявності підстав, передбачених статтею 177 КПК України цього Кодексу, буде доведено, що підозрюваний оголошений у міжнародний розшук. У такому разі після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя, за участю підозрюваного, розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується. Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до вимог ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінальних правопорушень підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

У судовому засіданні встановлено, що у провадженні слідчого відділу Шевченківського управління поліції ГУНП у м.Києві перебувають матеріали досудового розслідування, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0001990 від 04.08.2022, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 190, ч. 3 ст. 358, ч. 3 ст. 28 ч. 3 ст. 358, ч. 3 ст. 28 ч. 4 ст. 358, ч. 3 ст. 28 ч. 2 ст. 365, ч.3 ст. 28 ч. 4 ст. 358, ч. 3 ст. 209, ч. 3 ст. 28 ч. 3 ст. 365-2 КК України.

Також, під час досудового розслідування вживались заходи з метою встановлення місцезнаходження ОСОБА_6 і виклику її до слідчого для вручення повідомлення про підозру та проведення слідчих дій. Окрім того, виїздом за місцем реєстрації ОСОБА_6 встановлено, що остання не проживає та ніколи не проживала у кв. АДРЕСА_2 .

Виїздом за останнім відомим місцем проживання ОСОБА_6 , яке остання вказувала під час допиту у якості свідка, а саме: АДРЕСА_3 , встановлено, що за вказаною адресою ніхто не проживає. При розмові із сусідами з`ясовано, що ніхто не знає ОСОБА_6 та не може надати щодо неї жодної інформації.

Також було допитано дочку ОСОБА_6 - ОСОБА_11 , яка повідомила, що її мати знаходиться у Німеччині, де проходить лікування. Крім того, слідчим було здійснено телефонний дзвінок на номером мобільного телефону ОСОБА_6 ( НОМЕР_1 ) за допомогою телефонного сервісу «Телеграм». В ході розмови ОСОБА_6 було повідомлено про необхідність явки до слідчого для отримання повідомлення про підозру та проведення слідчих дій, на що остання відповіла, що знаходиться у Німеччині на лікуванні та не повернеться до України під час дії воєнного стану.

Разом із тим, за даними Бази даних «Аркан», не значиться інформації про перетин Державного кордону України ОСОБА_6 .

Зважаючи на вищевикладене, органу досудового розслідування не виявилось можливим вручити ОСОБА_6 повідомлення про підозру, відповідно до положень ч. 1 ст. 278 КПК України у день його складення. У зв`язку із чим, 21 липня 2022 року повідомлення було направлене засобами поштового зв`язку на адресу реєстрації ОСОБА_6 , вручене особисто її доньці ОСОБА_11 для передачі матері, а також направлена його сканована копія на мобільний телефон ОСОБА_6 ( НОМЕР_1 ) за допомогою телефонного сервісу «Телеграм».

Отже, ОСОБА_6 належним чином повідомлена про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень та про необхідність явки до слідчого для проведення слідчих дій. Разом із тим, остання відмовилась виконати свої процесуальні обов`язки.

Слідчим оголошено міжнародний розшук підозрюваної ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у кримінальному провадженні за №0001990 від 04.08.2022.

Не вдаючись до детального аналізу, оцінки дій, винуватості особи та не порушуючи презумпції невинуватості на цій стадії кримінального провадження, слідчий суддя повинен пересвідчитись, що повідомлена підозра є обґрунтованою, тобто такою, що передбачає наявність достатніх даних, які б могли переконати об`єктивного та стороннього спостерігача у тому, що особа могла вчинити правопорушення у якому її підозрюють.

При цьому, за усталеною практикою Європейського суду з прав людини, ці докази не повинні бути до такої міри переконливими та очевидними, щоб свідчити про винуватість особи, однак створювати у слідчого судді реальне бачення причетності особи до вчинення кримінального правопорушення, яке їй інкримінується.

З врахуванням вищевказаних письмових доказів, що додані до клопотання та досліджені в судовому засіданні, здійснюючи їх оцінку за своїм внутрішнім переконанням, слідчий суддя, приходить до висновку, що підозра ОСОБА_6 не може вважатись не обґрунтованою, а докази, надані органом досудового розслідування, є, на даний час, досить вагомими, щоб свідчити про причетність останньої до кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст.190, ч.3 ст.209 КК України.

Водночас, обов`язковою умовою для застосування запобіжного заходу має бути доведеність сукупності обставин, визначених ч. 1 ст. 194 КПК України, яка вимагає від прокурора довести не лише наявність обґрунтованої підозри, а надати докази на підтвердження підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, на які посилається слідчий у клопотанні та обґрунтувати недостатність застосування більш м`якого запобіжного заходу для запобігання ризикам, визначеним у клопотанні.

Слідчий суддя оцінює наявність ризику можливості переховування підозрюваної від суду, як цілком ймовірний, з огляду на додані до клопотання слідчого матеріали, при цьому враховуючи також тяжкість можливого покарання у разі визнання підозрюваної винною у вчиненні тяжкого кримінального правопорушення, у вчиненні якого вона підозрюється, що може спонукати її до вчинення спроби ухилитися від суду.

Ризик переховування від правосуддя обумовлюється, серед іншого, можливістю притягнення до кримінальної відповідальності та пов`язаними із цим можливими негативними для особи наслідками (обмеженнями) і, зокрема, суворістю передбаченого покарання.

Слідчий суддя приходить до висновку, що докази та обставини, на які посилається слідчий у своєму клопотанні, дають достатні підстави вважати, що існують ризики можливості переховуватися від суду.

Крім того, враховуючи стадію кримінального провадження, необхідність подальшого збирання доказів, підозрювана ОСОБА_6 може незаконно впливати на свідків, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється та перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Відповідно до практики Європейського Суду з прав людини вагомою підставою для вирішення питання про необхідність попереднього ув`язнення особи є ризик перешкоджання встановленню істини у справі та переховування цієї особи від правосуддя. При цьому зазначено, що небезпека перешкоджання встановленню істини у справі та переховування особи від правосуддя може вимірюватися суворістю можливого покарання в сукупності з наявністю даних про матеріальний, соціальний стан особи, її зв`язками з державою, у якій його переслідують та міжнародними контактами.

У статті 5 Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи R(80) 11 від 27.06.1980 «Про взяття під варту до суду» зауважується, що при розгляді питання про необхідність тримання під вартою, судовий орган повинен брати до уваги обставини конкретної справи, у тому числі характер та тяжкість інкримінованого злочину.

Враховуючи конкретні обставини справи, дані про особу підозрюваної ОСОБА_6 те, що вона обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінальних правопорушень, які, відповідно до положення ст. 12 КК України, віднесено до категорії особливо тяжкого, слідчий суддя не знаходить підстав для обрання іншого, більш м`якого, запобіжного заходу.

Слід зауважити, що ч. 4 ст. 183 КПК України передбачає чіткий перелік випадків, коли слідчий суддя має право не визначати розмір застави, а саме: під час дії воєнного стану слідчий суддя, має право не визначити розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, передбаченого статтями 109-114-1, 258-258-5, 260, 261, 437-442 Кримінального кодексу України.

Враховуючи обсяг підозри у вчиненні особливо тяжкого злочину, з огляду на високий ступінь встановлених ризиків, слідчий суддя дійшов висновку, що застосування застави у даному випадку також не зможе забезпечити ефективного уникнення встановлених ризиків, у зв`язку з чим застава не застосовується.

Питання щодо доведеності вини ОСОБА_6 у вчиненні інкримінованих кримінальних правопорушень та правильності кваліфікації її дій слідчим суддею при розгляді клопотання не вирішувались, оскільки підлягають дослідженню при проведенні досудового розслідування та під час розгляду справи по суті.

Отже, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 слідчим суддею враховується вагомість, зібраних під час досудового розслідування доказів, що поза розумним сумнівом свідчать про обґрунтованість підозри ОСОБА_6 у її причетності до вчинення злочину, наявності ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, а також наявність достатніх підстав вважати, що ОСОБА_6 переховується від органу досудового розсдідування, суду, що свідчить про достатність правових підстав для обрання запобіжного заходу підозрюваній ОСОБА_6 у вигляді тримання під вартою.

Керуючись, ст. ст. 2, 7, 177, 178, 183, 193, 196, 372, 376, 532 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя,-

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого СВ Шевченківського УП ГУНП у м.Києві ОСОБА_5 , погоджене прокурором Шевченківської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №0001990 від 04.08.2022, про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою - задовольнити.

Обрати відносно підозрюваної ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м.Києва, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, без визначення розміру застави, в порядку ч. 6 ст. 193 КПК України.

Після затримання особи і не пізніш як через сорок вісім годин з часу її доставки до місця кримінального провадження слідчий суддя за участю підозрюваного розглядає питання про застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою або його зміну на більш м`який запобіжний захід, про що постановляє ухвалу.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня оголошення ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1