Справа № 216/5284/22
провадження 1-кс/216/2129/22
УХВАЛА
іменем України
про арешт майна

07 грудня 2022 року місто Кривий Ріг

Слідчий суддя Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі судових засідань №4 приміщення суду в м. Кривому Розі Дніпропетровської області клопотання слідчого третього слідчого відділу (з дислокацією у м. Херсоні) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Мелітополі ОСОБА_3 про арешт майна за матеріалами кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000327 від 27.09.2022, за ознаками злочину, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України,

в с т а н о в и в:
В проваджені третього слідчого відділу (з дислокацією у м. Херсоні) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Мелітополі, перебуває кримінальне провадження №0000327, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань 27 вересня 2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.111 КК України, за фактом можливої державної зради, вчиненої працівниками ДКВС України на території Херсонської області, в умовах воєнного стану, у томі числі державної установи «Північна виправна колонія (№90)», державної установи «Херсонський слідчий ізолятор», державної установи «Дар`ївська виправна колонія (№10)».

Так в ході досудового розслідування, 27.11.2022, у порядку ст. ст. 208, 615 КПК України було здійснено затримання громадянина ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .

У подальшому, 28.11.2022, ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 111 КК України.

На підставі ч.3 ст. 208 КПК України, із дотриманням правил, передбачених ч. 7 ст. 223, ст. 236 КПК України, 28.11.2022, було проведено обшук вказаної вище особи, під час якого виявлено та вилучено: «служебное удостоверение ХО №0026 Управления службы исполнения наказаний по Херсонской области на имя Усачёва Евгения Игоревича»; довідку на ім`я ОСОБА_4 №152 від 08.07.2022 «Управления службы исполнения наказаний по Херсонской области» на 1 арк.; «временный пропуск №123 на выход за територию ИК «Северная исправительная колония (№90)»» на 1 арк.; паспорт громадянина Російської Федерації на ім`я « ОСОБА_5 » номер НОМЕР_1 .

Вказані речі (документи) є важливим доказом у кримінальному провадженні, оскільки прямо підтверджують наявність приналежності особи до незаконно утвореного органу на території Херсонської області.

28.11.2022 постановою слідчого вказані вилучені речі (документи) приєднано до кримінального провадження №0000327 в якості речових доказів.

07 грудня 2022 слідчий слідчого третього слідчого відділу (з дислокацією у м. Херсоні) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Мелітополі ОСОБА_3 звернувся до Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області із клопотанням про арешт тимчасово вилученого майна, в якому просив накласти арешт на вказане вище майно.

Органом досудового розслідування у якості підстав для застосування вказаного заходу забезпечення кримінального провадження зазначено, що з метою встановлення обставин вчинення вказаного кримінального правопорушення необхідно забезпечити збереження вилученого майна з метою проведення ряду слідчих (розшукових) дій, в першу чергу детального огляду та можливого проведення відповідних експертиз, а тому виникла необхідність у застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна.

Слідчий у судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду клопотання повідомлявся належним чином, надав суду заяву, в якій просив клопотання задовольнити та розглядати за його відсутністю. Крім того, слідчий просив суд поновити пропущений з поважних причин строк звернення до слідчого судді з клопотанням про накладення арешту на майно, вилучене під час проведення обшуку підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , оскільки у зв`язку із знеструмленням електромережі на території України не вдалось можливим невідкладно скласти та подати клопотання.

Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Слідчий суддя, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали, дійшов висновку про те, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно з вимогами ч. 1, п.п. 1, 3 ч. 2, ч. 3 та ч. 5 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема, збереження речових доказів, а також конфіскації майна як виду покарання.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу, за якою речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

У випадку, передбаченому пунктом 3 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності достатніх підстав вважати, що суд у випадках, передбачених Кримінальним кодексом України, може призначити покарання у виді конфіскації майна або застосувати до юридичної особи захід кримінально-правового характеру у виді конфіскації майна.

У відповідності з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 31) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

У відповідності з ч. 4 ст. 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

При цьому речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті (ст. 98 КПК України).

З наданих до клопотання матеріалів кримінального провадження, а саме: з протоколу затримання особи від 28.11.2022 вбачається, що під час проведення особистого обшуку підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , виявлено та вилучено: «служебное удостоверение НОМЕР_2 Управления службы исполнения наказаний по Херсонской области на имя Усачёва Евгения Игоревича»; довідку на ім`я ОСОБА_4 №152 від 08.07.2022 «Управления службы исполнения наказаний по Херсонской области» на 1 арк.; «временный пропуск №123 на выход за територию ИК «Северная исправительная колония (№90)»» на 1 арк.; паспорт громадянина Російської Федерації на ім`я « ОСОБА_5 » номер НОМЕР_1 .

Постановою слідчого від 28.11.2022 вищевказані речі та документи визнано речовим доказом у кримінальному проваджені №0000327.

Крім того з витягу з ЄРДР за №0000327 від 27.09.2022 вбачається, що предметом розслідування є кримінальне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 111 КК України за вчинення якого санкцією вказаної статті передбачене додаткове покарання у вигляді конфіскації майна обвинуваченого.

Таким чином, суд дійшов висновку що вказане вище майно фактично є знаряддям вчиненого злочину. Тому з урахуванням вимог ст. 170 КПК України, а також з метою збереження вказаного майна як доказу вчинення кримінального правопорушення, застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт тимчасово вилученого майна вважається обґрунтованим та доцільним.

Одночасно з цим, слідчий суддя приходить до висновку, що строк подачі клопотання про арешт майна слідчим було пропущено з поважних причин, тому вважає за необхідне його поновити.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 98, 100, 117, 131, 132, 167, 170,-172-173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и в:

Поновити слідчому третього слідчого відділу (з дислокацією у м. Херсоні) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Мелітополі ОСОБА_3 пропущений строк звернення до слідчого судді з клопотанням про накладення арешту на майно.

Клопотання слідчого третього слідчого відділу (з дислокацією у м. Херсоні) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Мелітополі ОСОБА_3 про арешт тимчасово вилученого майна задовольнити.

Накласти арешт на майно, що було виявлено та вилучено 28.11.2022, під час проведення особистого обшуку підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: «служебное удостоверение НОМЕР_2 Управления службы исполнения наказаний по Херсонской области на имя Усачёва Евгения Игоревича»; довідку на ім`я ОСОБА_4 №152 від 08.07.2022 «Управления службы исполнения наказаний по Херсонской области» на 1 арк.; «временный пропуск №123 на выход за територию ИК «Северная исправительная колония (№90)»» на 1 арк.; паспорт громадянина Російської Федерації на ім`я « ОСОБА_5 » номер НОМЕР_1 , із подальшою забороною власнику чи уповноваженою ним особою користуватися та розпоряджатися вищевказаним майном.

Ухвалу слідчого судді про арешт тимчасово вилученого майна може бути оскаржено безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом 5-ти днів з дня її оголошення.

Ухвала слідчого судді про арешт тимчасово вилученого майна набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала слідчого судді, яка набрала законної сили, обов`язкова для осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні, а також для усіх фізичних та юридичних осіб, органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх службових осіб, і підлягає виконанню на всій території України.

Слідчий суддя ОСОБА_6 ОСОБА_7