ПОЛТАВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 554/7079/21 Номер провадження 11-сс/814/1419/22Головуючий у 1-й інстанції ОСОБА_1 Доповідач ап. інст. ОСОБА_2
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 грудня 2022 року м. Полтава

Колегія суддів Судової палати з розгляду кримінальних справ Полтавського апеляційного суду в складі:

головуючого судді ОСОБА_2

суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4

за участю:

секретаря

судового засідання ОСОБА_5

прокурора ОСОБА_6

захисника адвоката ОСОБА_7

підозрюваної ОСОБА_8

розглянувши у відкритому судовому засіданні в режимі відеоконференції провадження за апеляційною скаргою захисника ОСОБА_7 , у інтересах підозрюваної ОСОБА_8 , на ухвалу слідчого судді Октябрського районного суду м. Полтава від 14 листопада 2022 року,

в с т а н о в и л а:

Цією ухвалою в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 07 квітня 2021 року за №0000055, задоволено частково клопотання слідчого Першого слідчого відділу (з дислокацією у м. Полтава) ТУ ДБР, розташованого у м. Полтава, ОСОБА_9 , погоджене з прокурором Офісу Генерального прокурора ОСОБА_6 , та застосовано запобіжний захід у вигляді застави 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 49 620 гривень, підозрюваній

ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженці с. Зубані Глобинського р-ну Полтавської обл., проживаючій за адресою: АДРЕСА_1 , не судимій.

Покладено на ОСОБА_8 обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України.

Приймаючи таке рішення слідчий суддя врахував: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_8 інкримінованих їй кримінальних правопорушень, яка підтверджується вагомими доказами, ризиків, визначених у п.п.1-4 ч.1 ст.177 КПК України, а саме те, що підозрювана може: переховуватись від органів досудового розслідування та суду; знищити, сховати, спотворити речі, документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків та інших підозрюваних; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_8 у разі визнання її винуватою, особу підозрюваної та неможливість інших більш м`яких запобіжних заходів запобігти встановленим вище ризикам, дійшовши висновку, що зазначений вище розмір застави достатньою мірою гарантуватиме виконання ОСОБА_8 покладених на неї обов`язків.

В апеляційній скарзі захисник ОСОБА_7 просить скасувати ухвалу слідчого судді Октябрського районного суду м. Полтава від 14 листопада 2022 року та застосувати ОСОБА_8 запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання.

Свої вимоги апелянт мотивує тим, що слідчий суддя не врахував те, що прокурором не доведено наявність ризиків, передбачених ч.1 ст.177 КПК України, та неможливість застосування більш м`якого запобіжного заходу, щоб забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваної, яка не судима, має: постійне місце проживання, на утриманні двох дітей і батьків, міцні соціальні зв`язки й незадовільний стан здоров`я, позитивно характеризується, з моменту повідомлення їй про підозру 22 грудня 2021 року дотримувалась належної процесуальної поведінки, а не визнає вину, так як діяла відповідно до приписів Митного Кодексу України, не порушуючи процедуру розмитнення.

Колегія суддів Судової палати з розгляду кримінальних справ заслухала суддю-доповідача, думку підозрюваної та її захисника на підтримку апеляційної скарги, заперечення прокурора проти апеляційної скарги, вивчила матеріали провадження, обговорила доводи апеляційної скарги та дійшла висновку про те, що вона підлягає до часткового задоволення з огляду на таке.

Виходячи з положень ч.1 ст.194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчинені підозрюваним кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 КПК України, та на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Також при вирішенні клопотання про застосування запобіжного заходу для прийняття законного та обґрунтованого рішення слідчий суддя на підставі ст.178 КПК України повинен врахувати тяжкість кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, та особисті обставини її життя, які можуть свідчити на користь збільшення (зменшення) ризику переховування від правосуддя чи інших способів неналежної процесуальної поведінки.

Відповідно до ч.4 ст.182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст.177 КПК України. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків і не може бути завідомо непомірним для нього.

Під час апеляційного розгляду встановлено, що Першим слідчим відділом (з дислокацією у м. Полтава) ТУ ДБР, розташованого у м. Полтава, здійснюється досудове розслідування в кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань 07 квітня 2021 року за №0000055 (а.п.34-54).

Досудовим розслідуванням установлено, що в період з грудня 2018 року по березень 2019 року ОСОБА_8 , обіймаючи посаду головного державного інспектора відділу митного оформлення №1 Полтавської митниці ДФС, діючи умисно, на виконання узгодженого між учасниками злочинної групи спільного плану, з метою одержання неправомірної вигоди для себе, інших фізичних та юридичних осіб, використовуючи владу та службове становище, всупереч інтересам служби, в порушення п.1 ст.49, ст.54, ст.55, п.п.1, 2 ст.57, ст.59 Митного кодексу України, п.п.2.5, 2.9, 2.12 п.2 Методичних рекомендацій щодо роботи посадових осіб органів доходів і зборів з аналізу, виявлення та оцінки ризиків при здійсненні контролю за правильністю визначення митної вартості товарів, які переміщуються через митний кордон України, затверджених наказом Державної фіскальної служби України від 11 вересня 2015 року №689, п.4.5 Порядку виконання митних формальностей при здійсненні митного оформлення товарів із застосуванням митної декларації на бланку єдиного адміністративного документу, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 30 травня 2012 року №631, п.п.2.28.10, 2.30.28, 2.40, 2.40.1, 2.40.2, 2.40.4, 2.40.5, 2.40.6, 2.40.7, 2.40.8 Положення про ВМО №1; п.п.2.137, 2.138, 2.140, 2.141, 2.143, 2.162 Посадової інструкції ГДІ ВМО №1, без дотримання вимог п.п.4, 16, 29, 43, 56, 57, 58, 60, 61, 74 ст.4 Положення про Державну фіскальну службу України, а також інформації правоохоронних органів та Департаменту організації протидії митним правопорушенням і міжнародної взаємодії ДФС України про забезпечення вжиття додаткових заходів контролю щодо зовнішніх операцій з товаром «Кава розчинна сублімована», не вжила заходів для контролю за правильністю визначення митної вартості товару «Кава натуральна, розчинна сублімована (Freeze Dried Soluble Coffee)» (код товару за УКТЗЕД ), який ввозився на митну територію України ТОВ «Геліад» (), що призвело до ненадходження до бюджету України податків, зборів на загальну суму 1 171 372 гривні 15 копійок і, таким чином, завдало істотної шкоди та тяжких наслідків охоронюваним законом державним інтересам.

10 листопада 2022 року слідчий ОСОБА_9 , за погодженням з прокурором ОСОБА_6 , повідомив ОСОБА_8 про нову підозру та зміну раніше повідомленої підозри у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.28 ч.1 ст.364, ч.3 ст.28 ч.2 ст.364 КК України (а.п.188-243).

14 листопада 2022 року слідчий ОСОБА_9 , за погодженням з прокурором ОСОБА_6 , звернувся до слідчого судді Октябрського районного суду м. Полтава з клопотанням про застосування підозрюваній ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді застави в сумі 198 480 гривень, мотивуючи подане клопотання наявністю: обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_8 кримінальних правопорушень, передбачених ч.3 ст.28 ч.1 ст.364, ч.3 ст.28 ч.2 ст.364 КК України, ризиків, визначених у п.п.1, 3, 5 ч.1 ст.177 КПК України, а саме те, що підозрювана може: переховуватись від органів досудового розслідування та суду; незаконно впливати на учасників кримінального провадження, вчинити інше кримінальне правопорушення, та неможливістю запобігти вказаним вище ризикам шляхом застосування ОСОБА_8 інших більш м`яких запобіжних заходів (т.2 а.п. 1).

Так, слідчий суддя, задовольняючи частково клопотання слідчого, застосував підозрюваній запобіжний захід у вигляді застави - 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 49 620 гривень, із покладенням на ОСОБА_8 відповідних обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України.

Слідчий суддя вказав, що зазначені у клопотанні обставини підозри мають місце, підтверджуються достатніми на даному етапі розслідування доказами, й у висновках, які зробив орган досудового розслідування, чогось необґрунтованого чи довільного не встановлено. Не виявлено таких обставин і колегією суддів.

За практикою Європейського суду з прав людини вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справі Нечипорук та Йонкало проти України від 21 квітня 2011 року термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (також рішення від 30 серпня 1990 року у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства»).

Необхідність застосування запобіжного заходу ОСОБА_8 в апеляційній скарзі не оспорюється.

Разом з цим, розглядаючи клопотання про застосування підозрюваній запобіжного заходу, слідчий суддя врахував: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_8 інкримінованих їй кримінальних правопорушень, яка підтверджується вагомими доказами, ризиків, визначених у п.п.1-4 ч.1 ст.177 КПК України, а саме те, що підозрювана може: переховуватись від органів досудового розслідування та суду; знищити, сховати, спотворити речі, документи, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на свідків та інших підозрюваних; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_8 у разі визнання її винуватою від 3 до 6 років позбавлення волі, особу підозрюваної та неможливість інших більш м`яких запобіжних заходів запобігти встановленим вище ризикам, дійшовши висновку, що зазначений вище розмір застави достатньою мірою гарантуватиме виконання ОСОБА_8 покладених на неї обов`язків.

Обґрунтованість підозри у вчиненні ОСОБА_8 указаних злочинів підтверджується зібраними в кримінальному провадженні доказами, зокрема даними: протоколу допиту свідка ОСОБА_10 від 01 листопада 2022 року про те, що відомості щодо вартості товару «Кава натуральна, розчинна, сублімована» були внесені до митних декларацій на підставі наданих ТОВ «Геліад» документів (інвойсу) (а.п.89-90); матеріалів виконання міжнародного доручення до Федеративної Республіки Бразилія, відповідно до яких установлено відпускну ціну товару «Кава натуральна, розчинна сублімована» для підприємств України (а.п.106-116); листів ТОВ «Ліберті Україна» та ТОВ «Українська компанія кави» про обставини імпорту на митну територію України товару «Кава натуральна, розчинна, сублімована» (а.п.95-103); висновку судової економічної експертизи №2318 від 16 грудня 2021 року, яким підтверджено несплату до державного бюджету України ввізного мита та податку на додану вартість по відповідних митних деклараціях (а.п.63-82), протоколів за результатами здійснення негласних слідчих (розшукових) дій у вигляді аудіо-, відеоконтролю особи від 18 червня, 29 липня 2019 року (а.п.173-183), та іншими доказами, долученими до матеріалів клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді застави.

При цьому, колегія суддів зауважує, що на даному етапі кримінального провадження не допускається вирішення тих питань, які повинен вирішувати суд під час розгляду по суті, а саме питань, пов`язаних з оцінкою доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні злочинів. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів правильно визначив, що причетність ОСОБА_8 до вчинення злочинів, підозра у яких їй повідомлена, є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, з чим погоджується і суд апеляційної інстанції.

Ураховуючи надані стороною обвинувачення докази на підтвердження в даному кримінальному провадженні обґрунтованої підозри, колегія суддів уважає правильним висновком слідчого судді про її наявність.

У свою чергу, з урахуванням конкретних обставин кримінального провадження та даних про особу підозрюваної в їх сукупності, колегія суддів погоджується з висновками слідчого судді в частині доведеності у даному кримінальному провадженні встановлених ризиків, передбачених п.п.1, 3 ч.1 ст. 177 КПК України.

У контексті практики Європейського суду з захисту прав людини слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня. Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню.

Так, наявні в матеріалах провадження факти та обставини, на які посилається орган досудового розслідування в клопотанні та доведені стороною обвинувачення в судовому засіданні, дають достатні підстави вважати, що ОСОБА_8 може: переховуватись від органів досудового розслідування та суду, незаконно впливати на свідків та інших підозрюваних, що дає підстави для застосування до неї одного із запобіжних заходів, передбачених ч.1 ст.176 КПК України, з метою забезпечення кримінального провадження.

При цьому, всупереч доводам апелянта ризик впливу на свідків існує не лише на початковому етапі кримінального провадження, а й під час здійснення подальшого провадження, в тому числі й на стадії судового розгляду, оскільки суд не вправі обґрунтовувати судові рішення показаннями, наданими слідчому, прокурору, або посилатися на них.

Що стосується ймовірності вчинення підозрюваною дій, передбачених п.п.2, 4 ч.1 ст.177 КПК України, то про існування вказаних ризиків не порушувалось питання в клопотанні слідчого, через це слідчий суддя зайве послався на їх наявність. Однак, зазначене порушення не є істотним з огляду на те, що само по собі не спростовує висновки слідчого судді щодо виду й розміру обраного запобіжного заходу ОСОБА_8 .

Відповідно до ст.178 КПК України колегія суддів, ураховуючи вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваною умисних корисливих злочинів, у тому числі тяжкого злочину, у співучасті в складі організованої групи, що є небезпечною формою організованої злочинної діяльності, внаслідок яких заподіяно істотну шкоду та тяжкі наслідки охоронюваним законом державним інтересам, дані про особу ОСОБА_8 у співставленні з рядом існуючих ризиків, передбачених п.п.1, 3 ч.1 ст.177 КПК України, в їх сукупності, вважає, що саме запобіжний захід у вигляді застави - 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який за своїм розміром є мінімальним відповідно до п.2 ч.5 ст.182 КПК України, здатен забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваної.

На даному етапі розслідування лише такий запобіжний захід зможе дієво запобігти ризикам, доведеним стороною обвинувачення під час розгляду клопотання, що виключає можливість обрання ОСОБА_8 більш м`якого запобіжного заходу.

Колегія суддів ураховує те, що підозрювана не судима, має двох дітей на утриманні та стійкі соціальні зв`язки, позитивно характеризується за місцем роботи, проживання, однак ці відомості, зважаючи на викладені вище дані, не спростовують висновків слідчого судді про неможливість запобігти ризикам, передбаченим п.п.1, 3 ч.1 ст.177 КПК України, в разі незастосування ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді застави, яка, при цьому, на підставі ч.1 ст.176 КПК України не є найбільш суворим запобіжним заходом.

Разом з тим, суд апеляційної інстанції зауважує, що відповідно до ч.2 ст.196 КПК України в ухвалі про застосування запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, зазначаються конкретні обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України, що покладаються на підозрювану, та у випадках, встановлених цим Кодексом, строк, на який їх покладено.

Однак, слідчий суддя в постановленому ним судовому рішенні не визначив строк дії обов`язків, покладених на ОСОБА_8 у зв`язку із застосованим їй запобіжним заходом, а тому наведена помилка підлягає виправленню судом апеляційної інстанції шляхом скасування в цій частині оскаржуваної ухвали та постановлення нової ухвали.

Отже, апеляційна скарга підлягає до часткового задоволення.

Керуючись ст.ст.376, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів апеляційного суду,

у х в а л и л а:

Апеляційну скаргу захисника ОСОБА_7 , у інтересах підозрюваної ОСОБА_8 , задовольнити частково.

Ухвалу слідчого судді Октябрського районного суду м. Полтава від 14 листопада 2022 року в частині невизначення строку дії обов`язків, покладених на ОСОБА_8 , скасувати.

Постановити в цій частині нову ухвалу, якою визначити строк дії обов`язків, покладених на ОСОБА_8 - 2 місяці, а саме до 14 січня 2023 року, але в межах строку досудового розслідування.

В іншій частині ухвалу слідчого судді залишити без зміни.

Ухвала є остаточною та оскарженню не підлягає.

С у д д і:

ОСОБА_2 Рябішин ОСОБА_11 Харлан ОСОБА_12