Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/2087/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 березня 2023 року місто Київ

Слідчий суддя - суддя Подільського районного суду м.Києва ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю заявника ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі районного суду у місті Києві скаргу ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Подільської окружної прокуратури м.Києва, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_3 , зазначаючи про те що є адвокатом згідно свідоцтва про право на зайняття адвокатською діяльністю № 222 від 19.10.2021 р., виданого відповідно до рішення від 15.10.2001 р. № 13 Атестаційної палати Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Кіровоградської області, звернувся до Подільського районного суду м.Києва із скаргою, в якій просить зобов`язати уповноважених осіб Подільської окружної прокуратури м.Києва внести відомості до ЄДРД та розпочати досудове розслідування відносно членів Дисциплінарної палати КДКА Київської області: ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 та ОСОБА_12 по факту прийняття, використання сфальшованих незаконних рішень дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області №№ 131/2021, 132/2021, 133/2021, 134/2021, 135/2021 від 16.06.2021 р., прийняті щодо нього ( ОСОБА_3 ) та перевищення владних повноважень при їх прийнятті, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч.2 ст.358, ч.1 ст.365 КК України.

Скарга мотивована тим, що 16.02.2023 р. до Подільської окружної прокуратури м.Києва електронною поштою ним було направлено заяву про вчинення кримінального правопорушення вищевказаними особами. Але, як потім з`ясувалось, дану заяву він помилково направив до Подільської окружної прокуратури Одеської області, що підтверджено відповіддю вказаного органу від 17.02.2023 р. за вих.№ 61-64/-23, направленою на його електронну адресу та Подільської окружної прокуратури м.Києва. Стверджує, що відомості за його заявою не були внесені у встановлений ст.214 КПК України строк, а тому просить постановити ухвалу про зобов`язання внести такі відомості до ЄРДР.

В судовому засіданні ОСОБА_3 , як заявник у кримінальному провадженні, підтримав скаргу та просив її задовольнити, додавши, що отримання саме Подільською окружною прокуратурою м.Києва його заяви про кримінальне правопорушення підтверджується доданими до скарги документами, а саме: роздруківкою з мережі Інтернет про доставку на електронну адресу прокуратури. Стверджує, що будь-яка заява про вчинення, на думку заявника, кримінального правопорушення підлягає внесенню до ЄРДР.

Прокурор в судове засідання не з`явився, про час та місце розгляду справи повідомлений відповідно до вимог закону, про причини неявки суд не повідомлено.

Відповідно до ст.306 ч.3 КПК України неявка прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Вислухавши учасників судового засідання, дослідивши надані матеріали, слідчий суддя дійшов таких висновків.

На підставі ст.303 ч.1 п.1 КПК України бездіяльність прокурора, що полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР після отримання заяви, може бути оскаржена заявником до слідчого судді.

Відповідно до ст.214 ч.1 КПК України слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування. Слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.

Отже, для вирішення питання про внесення відомостей до ЄРДР заява про вчинення кримінального правопорушення має бути отриманою органом досудового розслідування, прокуратурою.

Згідно поданої скарги, заявник зазначає про отримання його заяви про кримінальне правопорушення Подільською окружною прокуратурою м.Києва з Подільської окружної прокуратури Одеської області та стверджує в судовому засіданні, що докази на підтвердження цього ним подані до скарги.

Між тим, як вбачається з наданих заявником документів, листом Подільської окружної прокуратури Одеської області від 17.02.23 р. за вих.№ 61-64-р-23 звернення ОСОБА_3 , яке 17.02.2023 р. надійшло на електронну адресу прокуратури, на підставі ст.7 ч.3 Закону України «Про звернення громадян» направлено для розгляду за належністю до Подільської окружної прокуратури м.Києва з додатком на 9 аркушах саме на поштову адресу Подільської окружної прокуратури м.Києва (04071, м.Київ, вул.Костянтинівська, 27) та даних про електронну адресу прокуратури не містить. Згідно даного листа, копія якого долучена ОСОБА_3 до скарги, на електронну адресу копія цього листа надіслана саме ОСОБА_3 (для відома).

Крім того, заявником до скарги доданий роздруківка з мережі Інтернет від 16.02.2023 р., які підтверджує відправку 16.02.2023 р. о 22.33 год. заяви про вчинення кримінального правопорушення з електронної адреси ОСОБА_3 на електронну адресу Подільської окружної прокуратури Одеської області

Отже, будь-яких доказів про отримання Подільською окружною прокуратурою міста Києва заяви ОСОБА_3 про кримінальне правопорушення заявником до скарги не додано.

Відповідно до ст.26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом.

При цьому, заявник мав об`єктивну можливість звернутись до Подільської окружної прокуратури міста Києва про надання йому інформації про отримання його заяви з Подільської окружної прокуратури Одеської області та про результати її розгляду.

Обов`язок посадової особи внести відомості до ЄРДР за заявою про вчинення кримінального правопорушення виникає в разі надходження такої заяви саме до цього органу.

Між тим, твердження ОСОБА_3 про отримання Подільської окружної прокуратури міста Києва його заяви про кримінальне правопорушення не знайшли свого підтвердження в ході судового розгляду, тим самим не підтверджено, що Подільської окружної прокуратури міста Києва, на бездіяльність посадових осіб якої скаржиться заявник, було отримане його повідомлення про злочин.

Отже, доводи заявника про порушення уповноваженими посадовими особами Подільської окружної прокуратури м.Києва обов`язку внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, для виконання якого встановлений обмежений процесуальний строк, за заявою ОСОБА_3 не знайшли свого підтвердження в ході судового розгляду, а відтак відсутні підстави для зобов`язання внести такі відомості до ЄРДР.

Крім того, слідчий суддя звертає увагу на таке.

Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура (стаття 2 КПК).

Стадія ініціювання кримінального провадження є важливою для виконання вказаних завдань і покликана, з одного боку, забезпечити рішуче оперативне реагування на кожне повідомлення про злочин, що є гарантією швидкого та повного його розкриття, притягнення винних до відповідальності, а з іншого - виключити незаконне і необґрунтоване залучення громадян в орбіту кримінального процесу, а також марне витрачання сил і засобів правоохоронних органів.

Чинним КПК України закріплено спрощену процедуру початку досудового розслідування (без проведення дослідчої перевірки).

Згідно з ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, прокурор, невідкладно, але не пізніше 24 години після подання заяви, повідомлення про вчинення кримінального правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до ЄРДР та розпочати розслідування.

Проте, така спрощена процедура не означає, що взагалі відсутні критерії для внесення чи невнесення відповідних відомостей до ЄРДР. Її спрощеність виражається у тому, що для перевірки наявності зазначених вище критеріїв не потрібно проводити попередню перевірку викладених у заяві відомостей, а необхідно лише перевірити зміст самої заяви.

Відомості, які підлягають внесенню до ЄРДР та їх перелік визначений ч. 5 ст. 214 КПК України, відповідно до положень якої до ЄРДР підлягають внесенню, серед інших відомостей, короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення(злочину), наведених потерпілим, заявником чи виявлені з іншого джерела.

Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про кримінальне правопорушення (злочин) є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки кримінального правопорушення (злочину). Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджують реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину). Якщо у заявах чи повідомленнях таких даних немає, то вони не можуть вважатися такими, які мають бути обов`язково внесені до ЄРДР.

Таким чином, для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні, відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації реєстраторами Єдиного реєстру досудових розслідувань такого діяння саме як кримінального правопорушення (кваліфікації за статтею, частиною статті КК).

Якщо ж зі змісту повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу; в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке ініціюється заявником, існують обставини, в силу яких передбачений законом механізм притягнення до кримінальної відповідальності за завідомо неправдиві повідомлення про кримінальні правопорушення, не може бути застосований за відсутності відомостей з інших джерел, що можуть свідчити про кримінальне правопорушення, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.

Велика Палата Верховного Суду у постанові від 24.04.2019 у справі № 818/15/18 зауважила, що у межах процедури за правилами п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України слідчий суддя з`ясовує обставини та мотиви, з яких слідчий або прокурор дійшов висновку про відсутність підстав для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, чим саме обґрунтоване невнесення відповідних відомостей до ЄРДР, та вирішує питання про наявність або відсутність правових підстав для зобов`язання слідчого або прокурора внести інформацію про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Отже, підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР.

При цьому, виходячи зі змісту ст. 214 КПК України повноваженнями щодо оцінки відомостей, наведених у заяві чи повідомлених потерпілим, чи виявлених з іншого джерела, як таких, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення наділені слідчий, прокурор.

Згідно з п.4 ч.5 ст.214 КПК України відомості, які вносяться на підставі заяви чи повідомлення, повинні мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.

Положення ст. 214 КПК перебувають у взаємозв`язку з ч. 1 ст. 2 КК, згідно з якою підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад злочину, передбаченого ним Кодексом, і саме тому фактичні дані, які вказують на ознаки складу злочину - кримінального правопорушення, мають бути критерієм внесення його до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Отже, підставами вважати заяву чи повідомлення саме про кримінальне правопорушення є наявність в них об`єктивних даних, які б дійсно свідчили про наявність фактів та обставин, які у своїй сукупності вказують на ознаки кримінального правопорушення.

Така позиція узгоджується з позицією Верховного Суду, викладеною у постанові від 30.09.2021 р. у справі № 556/450/18, в якій суд зазначив, що слідчий, прокурор після прийняття та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, виходячи з її змісту, має перевірити достатність даних, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, за наслідком чого ним приймається рішення про початок досудового розслідування шляхом внесення відповідних відомостей до ЄРДР.

Відповідно до змісту заяви про вчинення кримінального правопорушення, копія якої долучена ОСОБА_3 до скарги, ймовірні кримінальні правопорушення членів дисциплінарної палати кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури Київської області полягали, на думку заявника, у використання сфальшованих незаконних рішень та перевищення владних повноважень при їх прийнятті.

Отже, як вбачається з наданої копії заяви про вчинення кримінальних правопорушень, ОСОБА_3 фактично не згодний з рішеннями №№ 131/2021, 132/2021, 133/2021, 134/2021, 135/2021 від 16.06.2021 р., зокрема про припинення дії свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю та застосування дисциплінарних стягнень, прийнятими щодо нього членами Дисциплінарної палати КДКА Київської області.

Між тим, дані правовідносини підлягають вирішенню в порядку адміністративного судочинства.

В зв`язку з чим, відсутні правові підстави для задоволення вищевказаної скарги, отже вищевказана скарга не підлягає задоволенню.

В судовому засіданні встановлено, що бездіяльність уповноважених осіб Подільської окружної прокуратури м.Києва, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення, не знайшла свого підтвердження в ході судового розгляду; обставини, зазначені в скарзі, є особистою суб`єктивною думкою заявника, а заява не містить відомостей про кримінальне правопорушення.

А відтак вищевказана скарга є безпідставною, її вимоги не ґрунтуються на законі, а тому в її задоволенні слід відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст.307 КПК України, -

У Х В А Л И В :

Відмовити в задоволенні скарги ОСОБА_3 на бездіяльність уповноважених осіб Подільської окружної прокуратури м.Києва, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань.

Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає.

Cлідчий суддя Подільського районного суду м. Києва ОСОБА_1