Справа № 589/726/23
Провадження № 1-кс/589/221/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 лютого 2023 року м. Шостка

Слідчий суддя Шосткинського міськрайонного суду Сумської області ОСОБА_1 ,

з участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 , слідчого ОСОБА_4 ,

захисника ОСОБА_5 ,

підозрюваного ОСОБА_6 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Шостка клопотання слідчого Шосткинського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Сумській області ОСОБА_4 , що погоджено з прокурором Шосткинської окружної прокуратури ОСОБА_3 про застосування до підозрюваного

ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Шостка, Сумської області, українця, громадянина України, не працюючого, який зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживає: АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою,

ВСТАНОВИВ:

10.02.2023 до слідчого судді надійшло вищевказане клопотання, яке мотивоване наявністю ризиків, передбачених пунктами 1, 2, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Зокрема, слідчий вказує, що наявність ризику, передбаченого п.1 ч. 1 ст. 177 КПК України, підтверджується тим, що ОСОБА_6 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину передбаченого ч. 3 ст. 309 КК України за вчинення якого йому може бути призначено покарання у вигляді позбавлення волі на строк до 8 років, що свідчить про те, що останній, усвідомлюючи тяжкість покарання, що загрожує йому в разі притягнення до кримінальної відповідальності, може переховуватись від органів досудового розслідування або суду. Наявність ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, на думку слідчого, підтверджується тим, що ОСОБА_6 може незаконно впливати на учасників кримінального провадження, перешкоджати встановленню обставин кримінального правопорушення та негативно вплинути на хід судового розгляду. Також наявність ризику, передбаченого п. 4 ч.1 ст. 177 КПК України, підтверджується тим, що підозрюваний ОСОБА_6 може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, - з метою уникнення покарання може вчиняти дії, спрямовані на затягування проведення досудового розслідування та судового розгляду, а також іншим чином негативно впливати на хід досудового розслідування. Зокрема, ризик перебачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, підтверджуються тим, що ОСОБА_6 ніде не працює та не має постійного джерела доходів, а він обґрунтовано підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, то не можна не врахувати того, що для отримання коштів для існування він зможе знову вчинити інше кримінальне правопорушення.

В судовому засіданні прокурор підтримав клопотання слідчого в повному обсязі обгрунтовуючи його тими ж доводами, які викладені в тексті клопотання.

Підозрюваний та його захисник проти задоволення клопотання заперечили. Підозрюваний просив не позбавляти його свободи та застосувати до нього домашній арешт. Захисник підтримав позицію свого підзахисного.

Заслухавши думки учасників розгляду заявленого клопотання, дослідивши матеріали додані до клопотання, слідчий суддя приходить до таких висновків.

Згідно ст. 29 Конституції України ніхто не може триматися під вартою інакше, як на підставах та в порядку, встановленому законом.

Частиною 2 ст. 177 КПК України закріплено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Відповідно до ч.1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Слідчим суддею встановлено, що в провадженні Шосткинського РУП ГУНП в Сумській області перебуває кримінальне провадження № 0000145 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 309 КК України.

Фактичні обставини: у невстановлений досудовим розслідуванням час та спосіб ОСОБА_6 домовився з невстановленою досудовим розслідуванням особою про збут йому психотропної речовини в особливо великих розмірах, за допомогою транспортного перевізника «Нова пошта».

Таким чином, невстановлена особа, відповідно до попередньої домовленості з ОСОБА_6 , за допомогою поштомату перевізника «Нова пошта» № 5434, який розташований за адресою: Дніпропетровська область, м. Нікополь, вул. Херсонська, 3671/1, від імені ОСОБА_7 , використовуючи абонентський номер телефону НОМЕР_1 , здійснила відправку поштового відправлення, в якому знаходилась психотропна речовина, з товарно-транспортною накладною № 1394 до відділення № 3 транспортного перевізника «Нова пошта», яке розташоване за адресою: Сумська область, м. Шостка, вул. Шевченка, б. 2, на ім`я на ім`я ОСОБА_8 , яке ОСОБА_6 використовує з метою запобігання викриття своєї злочинної діяльності, та із зазначенням мобільного номеру телефону НОМЕР_2 для отримання відправлення.

08.02.2023 близько 15 години, ОСОБА_6 , перебуваючи в приміщенні відділення № 3 транспортного перевізника «Нова пошта», яке розташоване за адресою: Сумська область, м. Шостка, вул. Шевченка, б. 2 із використанням змінених анкетних даних, від імені ОСОБА_8 , отримав поштове відправлення з товарно-транспортною накладною № 1394, при цьому будучи обізнаним, що у даному відправленні знаходиться психотропна речовина в особливо великих розмірах. Таким чином ОСОБА_6 , незаконно придбав та почав незаконно зберігати при собі психотропну речовину. Після отримання вказаного відправлення з психотропною речовиною, ОСОБА_6 був затриманий працівниками поліції.

Слідчим суддею встановлено, що підозра ОСОБА_9 , у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 309 КК України підтверджується: протоколом огляду місця події, під час проведення якого було виявлено та вилучено порошкоподібну, кристалічну речовину білого кольору, протокол огляду місця події, під час проведення якого було виявлено та вилучено мобільні телефони та сім картки підозрюваного; висновком експерта; квитанціями про отримання та відправлення посилок.

Як вказує Європейський суд з прав людини, "...факти, які викликали підозру, не обов`язково мають бути одного рівня з тими, які необхідні для того, щоб не лише обгрунтувати засудження, а пред`явити обвинувачення, що є наступною стадією у процесі розслідування кримінальної справи" (рішення Мюррей проти Сполученого Королівства від 28 жовтня 1994 року, п. 55).

Враховуючи дану позицію, слідчий суддя вважає, що про обґрунтованість підозри, повідомленої ОСОБА_6 та його причетність до вчинення інкримінованого кримінального правопорушення свідчать вищезазначені докази в їх сукупності, яких на даній стадії достатньо для висновку про обґрунтованість підозри, яка, по суті, визначає наявність обставин або відомостей, які б переконали неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила злочин (рішення "Фокс, Кемпбелл та Гартлі проти Сполученого Королівства" від 30 серпня 1990 року, п. 32).

Частиною 1 ст. 178 КПК України передбачений перелік обставин які слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити (з урахуванням ризиків зазначених у статті 177 КПК України) при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу. Пр цьому процес підготовки, розгляду та вирішення клопотання про застосування запобіжного заходу має відповідати загальним засадам кримінального провадження, передбаченим ст. 7 КПК України до яких, зокрема, відноситься змагальність.

Враховуючи конкретні обставини справи та дані про особу підозрюваного ОСОБА_6 , який: підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який законом передбачено покарання в виді позбавлення волі на строк до восьми років, офіційно не працює, а отже джерела доходу не має, що свідчить про нестійкий соціальний спосіб життя останнього, а також враховуючи, що органом досудового розслідування продовжується проведення слідчих (розшукових) дій, спрямованих на встановлення обставин вказаного кримінального правопорушення, у зв`язку із чим наведені в клопотанні обставини свідчать про існування ризиків того, що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду.В той же час, підозрюваний судимості не має, доказів вчинення (повідомлення про підозру) інших кримінальних правопорушень слідчому судді не надано.

З урахуванням вищевикладеного та враховуючи позицію Європейського Суду згідно якої запобіжний захід, який передує покаранню за вироком суду, не можна ототожнювати з покаранням ("Корчуганова проти Росії" рішення від 08 липня 2006 року, заява № 75039/01), слідчий суддя приходить до висновку, що надані стороною обвинувачення докази не підтверджують обставини, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до 3 ст. 176 КПК України слідчий суддя, суд відмовляє у застосуванні запобіжного заходу, якщо слідчий, прокурор не доведе, що встановлені під час розгляду клопотання про застосування запобіжних заходів обставини, є достатніми для переконання, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, передбачених частиною першою цієї статті, не може запобігти доведеним під час розгляду ризику або ризикам.

Частиною 4 ст. 194 КПК України передбачено, якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор доведе обставини, передбачені пунктами 1 та 2 частини першої цієї статті, але не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частинами п`ятою та шостою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.

Оцінивши в сукупності всі обставини, передбачені ч. 1 ст. 178 КПК України, зокрема, вагомість наявних доказів вчинення злочину, тяжкість покарання, наявність постійного місця проживання, а також те, що підозрюваний є несудимою особою, статусу підозрюваного чи обвинуваченого в будь-яких інших кримінальних провадженнях також не має, слідчий суддя приходить до переконання, що до підозрюваного необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту. При цьому слідчий суддя враховує, що застосування запобіжного заходу у вигляді особистого зобов`язання за наявності мінімального ризику переховування та можливого впливу на свідків є явно недостатнім.

Відповідно до ч.1 ст. 181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби, а відповідно до ч. 2 даної статті домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.

З урахуванням досліджених обставин, передбачених ст. 178 КПК України та оцінивши мету та підстави застосування до ОСОБА_6 запобіжного заходу слідчий суддя вважає, що підстав застосувати до нього запобіжний захід у вигляді тримання під вартою недостатньо, однак, є підстави застосувати до нього запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Керуючись ст. 176, 177, 178, 181, 183, 194 КПК України,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора задовольнити частково.

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту на строк 60 діб, заборонивши йому залишати житло - квартиру АДРЕСА_3 цілодобово та покласти на нього такі обов`язки:

1) прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою;

2) не відлучатися з вищевказаного місця проживання без дозволу слідчого або прокурора,

3) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;

4) носити електронний засіб контролю.

Звільнити ОСОБА_6 з-під варти в залі суду.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Строк дії ухвали - з дня її оголошення та по 24 годину 10 квітня 2023 року.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до суду апеляційної інстанції протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя ОСОБА_1