Провадження по справі № 1-кп/522/2164/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 жовтня 2022 року м.Одеса

Приморський районний суд м. Одеси у складі:

головуючого судді - ОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні об`єднанні обвинувальні акти у кримінальних провадженнях об`єднанні обвинувальні акти у кримінальних провадженнях №0001709 від 06 липня 2018 року та за № 0003948 від 25.06.2018 року, № 0004011 від 25.12.2019 року, відносно:
ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, уродженки м.Одеси, маючої середню освіту, офіційно не працевлаштованої, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимої,

за обвинуваченням у вчиненні злочинів, передбачених ч.2 ст.15, ч.2 ст. 185, ч.2 ст. 186, ч.2 ст. 187 КК України,

за участю сторін кримінального провадження:
прокурорів ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,
захисника ОСОБА_6 ,
обвинуваченої ОСОБА_3 , -

ВСТАНОВИВ:

З Одеського апеляційного суду в провадження судді Приморського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 надійшли на новий розгляд обвинувальний акт з додатками у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань об`єднанні обвинувальні акти у кримінальних провадженнях №0001709 від 06 липня 2018 року та за № 0003948 від 25.06.2018 року, за обвинуваченням ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст. 186, ч.2 ст. 187 КК України.

На підставі ухвали колегії суддів Одеського апеляційного суду від 19.09.2022 року, в провадження судді Приморського районного суду м. Одеси для вирішення питання про об`єднання, надійшов обвинувальний акт у кримінальному провадженні № 0004011 від 25.12.2019 року, відносно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченої у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст. 15, ч. 2 ст. 185 КК України, для вирішення питання про об`єднання обвинувальних актів.
Під час судового засідання 26.10.2022 року вказані обвинувальні акти були об`єднані в одне провадження.
Відповідно до ч.3 ст.331 КПК України, суд, незалежно від наявності клопотань учасників судового розгляду, зобов`язаний розглянути питання щодо доцільності продовження строку тримання обвинуваченого під вартою до спливу 60 денного строку.

Позиція учасників кримінального провадження.
Прокурор в судовому засіданні заявила клопотання про продовження відносно обвинуваченої строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, у зв`язку з наявністю ризиків передбаченого ч.1 ст. 177 КПК України, а саме, що обвинувачена може переховуватись від суду, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому обвинувачується.

Обвинувачена ОСОБА_3 та її захисник заперечували проти клопотання прокурора, оскільки ризики необґрунтовані, просили обрати більш м`який запобіжний захід.

Заслухавши думку обвинуваченої, захисника та прокурорів, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.

Мотиви суду.
Суд вважає, що необхідно продовжити строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до обвинуваченої ОСОБА_3 так як це відповідає вимогам кримінального процесуального закону, ґрунтується на матеріалах кримінального провадження, а дані про особу обвинуваченого, а саме, що ОСОБА_3 обвинувачується у вчиненні умисних корисливих злочинів, найтяжче з яких карається позбавленням волі на строк до 10 років, офіційно не працевлаштована, ніде не навчається, офіційно не заміжня, дітей не має, що свідчить про відсутність в останньої міцних соціальних зв`язків, що у сукупності дає достатні підстави вважати, що дійсно існують ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.

Окрім цього, суду враховує, що в рамках кримінального провадження № 0004011 від 25.12.2019 року, за обвинуваченням у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст. 15, ч. 2 ст. 185 КК України, обвинувачена була оголошена у розшук через систематичну неявку обвинуваченої, після затримання, відносно якої ухвалою суду від 12.05.2022 року був застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою із визначенням застави у розмірі 10 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 24 810 (двадцять чотири тисячі вісімсот десять) гривень.

Таким чином, суд вважає, що наявні достатні підстави вважати, що продовжують існувати ризики, передбачені ст.177 КПК України, і що необхідно продовжити строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченої ОСОБА_3 .

Метою продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченого є запобігання спробам переховуватись від суду з метою уникнення притягнення до кримінальної відповідальності, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Вказані ризики підтверджуються обставинами, викладеними в справах, відповідно для яких обвинувачена перебувала у розшуку з метою уникнення притягнення до кримінальної відповідальності, а також тим, що ОСОБА_3 обвинувачується у вчинення ряду злочинів, найтяжчий з яких карається позбавленням волі до 10 років.

Застосування до обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу неможливе, оскільки ще існують зазначені ризики.

Відповідно до практики ЄСПЛ, якщо тримання під вартою триває тільки через побоювання, що обвинувачений буде переховуватись від правосуддя, проте його слід звільнити з-під варти, якщо він представить відповідні гарантії, що не переховуватиметься від суду, наприклад внесе заставу (правова позиція, викладена у п. 46 рішення ЄСПЛ від 26 червня 1991 року у справі «Летельє проти Франції»).

Згідно з п. 1 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні нетяжкого злочину, - від одного до двадцяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Зважаючи на положення ч. 3 ст. 183 КПК України, суд вважає за необхідне обрати розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України.

Оскільки докази у кримінальному провадженні судом ще не досліджувались, свідки, потерпілі ще не допитані, беручи до уваги, що обвинувачена переховувалась від суду, у зв`язку з чим була оголошена у розшук, суд приходить до висновку про необхідність залишити раніше визначену заставу у розмірі 10 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Таким чином, на підставі наданих матеріалів, оцінюючи всі встановлені під час розгляду об`єднанних обвинувальних актів обставини, з урахуванням майнового та сімейного стану обвинуваченої, суд приходить до висновку, що строк тримання під вартою обвинуваченої ОСОБА_3 потрібно продовжити, так як ризики, які суд приймав до уваги при обранні вказаного запобіжного заходу, ще мають місце, залишивши раніше визначену суму застави.

Керуючись ст. ст. 132, 176- 178, 183, 331, 375, 376 КПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора Малиновської окружної прокуратури м. Одеси про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою,- задовольнити.

Продовжити строк тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в ДУ «Одеський слідчий ізолятор», до 60 днів, тобто до 24.12.2022 року включно.
Залишити відносно ОСОБА_3 раніше визначений розмір застави як запобіжного заходу, достатній для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі 10 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто у сумі 24 810 (двадцять чотири тисячі вісімсот десять гривень) гривень.
Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу на рахунок ТУ ДСА України в Одеській області, з призначенням платежу: застава за обвинуваченого; провадження по справі № 1-кп/522/2164/22.
Обвинувачена звільняється з-під варти після внесення застави.
У разі внесення застави, покласти на обвинувачену обов`язки строком на 2 (два) місяці, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:
1) прибувати за кожною вимогою до суду;
2) повідомляти суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;
3) не відлучатися з міста Одеси без дозволу суду;
4) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Роз`яснити обвинуваченій наслідки невиконання вказаних обов`язків, а саме: у разі, якщо обвинувачена, будучи належним чином повідомленою, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, без поважних причин не повідомить про причину своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на неї при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави суддя вирішує питання про застосування до обвинуваченої запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Строк дії запобіжного заходу обчислюється з моменту постановлення ухвали, тобто з 26.10.2022 року.
Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.
Подання апеляційної скарги зупиняє набрання ухвалою законної сили, але не зупиняє її виконання.
Повний текст ухвали суду складено та проголошено 26.10.2022 року о 16:00 годині в залі суду № 131.

Суддя: ОСОБА_7

26.10.2022