ОБОЛОНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21.03.2023 місто Київ

Оболонський районний суд міста Києва у складі:

головуючий суддя ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

розглядаючи у відкритому судовому засіданні кримінальне провадження №0001571 від 13.07.2021 за обвинуваченням ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні злочинів, передбачених ч. 2 ст. 146, ч. 2 ст. 289 КК України,

за участю учасників судового провадження:

прокурор ОСОБА_4 ,

обвинувачений ОСОБА_3 ,

захисник ОСОБА_5 ,

в с т а н о в и в:

У провадженні Оболонського районного суду міста Києва перебуває обвинувальний акт у кримінальному провадженні №0001571 від 13.07.2021 за обвинуваченням ОСОБА_3 за ч. 2 ст. 146, ч. 2 ст. 289 КК України.

У судове засідання в черговий раз не з`явився свідок ОСОБА_6 .

Прокурор у судовому засіданні, з огляду на те, що вищевказаний свідок не з`являється до суду для допиту в судовому засіданні, заявила клопотання про привід свідка до суду.

Захисник та обвинувачена при вирішенні клопотання прокурора поклались на розсуд суду.

Заслухавши клопотання прокурора, позицію сторони захисту, перевіривши матеріали кримінального провадження, суд вважає за необхідне застосувати повторний привід до вищевказаних свідків з огляду на наступне.

У відповідності до ч. 1 ст. 327 КПК України суд має право постановити ухвалу про привід свідка у випадку та в порядку, передбаченому главою 11 цього Кодексу.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 140 КПК України привід полягає у примусовому супроводженні особи, до якої він Відповідно до положень ч. 1 ст. 140 КПК України привід полягає у примусовому супроводженні особи, до якої він застосовується, особою, яка виконує ухвалу про здійснення приводу, до місця її виклику в зазначений в ухвалі час.

За ч. 3 ст. 142 цього Кодексу слідчий суддя або суд, встановивши, що особа, яка зобов`язана з`явитися на виклик слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, була викликана у встановленому цим Кодексом порядку, та не з`явилася без поважних причин або не повідомила про причини свого неприбуття, постановляє ухвалу про здійснення приводу такої особи.

З огляду на те, що свідок ОСОБА_6 протягом тривалого часу не з`являється до суду для допиту в судовому засіданні, поважні причини неприбуття жодного разу не повідомив, що свідчить про невиконання останнім своїх процесуальних обов`язків та створює перешкоди розгляду кримінального провадження в розумні строки, суд вважає за необхідне застосувати до вказаної особи примусовий привід.

Крім того, 21.03.2023 до суду надійшло клопотання прокурора про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно обвинуваченого ОСОБА_3 на строк 60 днів. Обґрунтовуючи клопотання, прокурор зазначив, що ризики, передбачені ст. 177 КПК України, які були наявні при обранні та продовженні строку застосування запобіжного заходу, не перестали існувати, а застосування більш м`якого запобіжного заходу стосовно обвинуваченого ОСОБА_3 не забезпечить належного виконання ним процесуальних обов`язків та його належної поведінки.

Захисник ОСОБА_5 заперечила проти задоволення клопотання, при цьому зазначила, що ризики, які були наявні під час обрання та продовження строку запобіжного заходу стосовно ОСОБА_7 значно зменшились, судом допитано майже всі свідки та залишились лише ті, що стосуються обставин вчинення інкримінованого ОСОБА_7 злочину, передбаченого ст. 289 КК України, який її підзахисний визнає. Крім того, просила суд врахувати, що ОСОБА_7 не перебував у розшуку, а тому просила змінити її підзахисному запобіжний захід з тримання під вартою на особисте зобов`язання.

Обвинувачений ОСОБА_3 підтримав позицію захисника.

Заслухавши пояснення учасників судового провадження, суд приходить до наступного висновку.

Востаннє, 27.01.2023 ухвалою Оболонського районного суду міста Києва продовжено строк тримання обвинуваченого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під вартою в ДУ «Київський слідчий ізолятор» строком на 60 днів, тобто до 27.03.2023 включно.

Відповідно до ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Згідно вимог ч. 3 ст. 331 КПК України незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 цього Кодексу тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст. 177 КПК України.

Суд, відповідно до положень статей 177, 178 КПК України та практики Європейського Суду з прав людини з огляду на те, що прокурор у судовому засіданні довів наявність обґрунтованості ризиків у кримінальному провадженні, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, враховуючи тяжкість злочинів у вчиненні яких обвинувачується ОСОБА_3 , покарання, яке йому загрожує в разі визнання винуватим, у сукупності з даними про особу обвинуваченого (неодноразово судимий, у тому числі за вчинення корисливих злочинів, після звільнення з місць позбавлення волі (по відбуттю призначеного покарання востаннє) через короткий проміжок часу знову обвинувачується у вчиненні нових злочинів відповідно до пред`явленого обвинувачення), а також враховуючи відомості про сімейний стан, склад сім`ї, стан здоров`я, приходить до висновку, що обставини кримінального провадження свідчать про наявність високого ступеню ризиків, що обвинувачений, може переховуватися від суду, вчинити інше кримінальне правопорушення, незаконно впливати на свідків та потерпілих у кримінальному провадженні, які, з огляду на стадію судового провадження, на даний момент судом не допитані, тобто в такий спосіб перешкоджати кримінальному провадженню, що може негативно вплинути на хід судового розгляду та встановленню об`єктивної істини в даному кримінальному провадженні, тому суд вважає що існують достатні підстави для продовження застосування обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою стосовно обвинуваченого ОСОБА_3 .

Суд враховує доводи сторони захисту щодо зміни застосованого запобіжного заходу на більш м`який, проте вважає, що стороною захисту не доведено наявність підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу, оскільки не спростовано існування в кримінальному провадженні ризиків, визначених ч. 1 ст. 177 КПК України, та не доведено відповідними доказами обставин, на які посилалась сторона захисту при обґрунтуванні необхідності зміни запобіжного заходу, а тому вважає, що у даному випадку такі доводи про зміну запобіжного заходу не перевищують суспільного інтересу у справі, який полягає у повному та неупередженому розгляді кримінального провадження у встановлені законом строки, а також забезпечення виконання обвинуваченою процесуальних обов`язків у справі та запобігання процесуальних ризиків.

У кожному випадку, як підкреслює ЄСПЛ, приймаючи рішення про тримання особи під вартою, суд своїм рішенням повинен забезпечити не лише права такої особи на свободу та особисту недоторканість, але й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів, зокрема прав потерпілого у кримінальному провадженні, що вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Вказані суспільні інтереси, не дивлячись на презумпцію невинуватості, мають більшу вагу ніж правила про повагу до свободи особи, про що неодноразово зазначав ЄСПЛ, зокрема, в рішеннях по справах «Лабіта проти Італії» від 06.04.2001, «Рохліна проти Російської Федерації» від 07.04.2005, «Летельє проти Франції» від 26.06.1991, «Маріянчук та інші проти України» від 17.01.2019.

Дані, що обвинувачений не може утримуватись в умовах слідчого ізолятору суду не надані.

З огляду на наведене, суд приходить до висновку про доцільність тримання обвинуваченого під вартою.

При визначенні ОСОБА_3 альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави, суд наряду з положеннями статей 182, 183, 199, 331 КПК України враховує практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкодити встановленню істини у кримінальному провадженні.

Враховуючи обставини кримінального правопорушення, його корисливий мотив, матеріальне становище ОСОБА_3 у сукупності, суд приходить до висновку про можливість зменшення розміру альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави, визначеного ухвалою суду від 15.09.2023 №756/14141/21 при продовженні строку тримання обвинуваченого ОСОБА_3 під вартою, та вважає, що застава у розмірі, встановленому п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України, а саме п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб з покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України, буде достатнім стримуючим засобом, який здатен забезпечити гарантії належної процесуальної поведінки обвинуваченого та надасть можливість досягти завдань, передбачених ст. 2 КПК України.

Керуючись статтями 140, 142, 177, 178, 183, 194, 199, 331, 395 КПК України, суд, -

п о с т а н о в и в:

Клопотання прокурора Оболонської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 задовольнити.

Застосувати привід до свідка:

- ОСОБА_6 , жителя АДРЕСА_1 ,

у судове засідання, яке відбудеться в залі суду в приміщенні Оболонського районного суду міста Києва (м. Київ, вул. Л.Лук`яненка, 2є, зал судових засідань №3) 21.04.2023 о 13:00.

Роз`яснити, що привід полягає у примусовому супроводженні особи, до якої він застосовується, особою, яка виконує ухвалу про здійснення приводу, до місця її виклику в зазначеній в ухвалі час.

Копію ухвали направити начальнику Оболонського УП ГУНП в м. Києві для виконання.

Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора групи прокурорів у кримінальному провадженні - прокурора Оболонської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_4 .

У разі неможливості здійснення приводу особою, яка виконує ухвалу про здійснення приводу, повернути її до суду з письмовим поясненням причин невиконання.

Клопотання прокурора Оболонської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_4 задовольнити частково.

Продовжити строк тримання обвинуваченого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , під вартою в ДУ «Київський слідчий ізолятор» строком на 60 днів, тобто до 19.05.2023 включно.

Одночасно визначити альтернативний запобіжний захід у вигляді застави у розмірі п`ятдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 134 200 гривень, зобов`язавши ОСОБА_3 прибувати за кожною вимогою до суду, у провадженні якого перебуває дане кримінальне провадження, а також виконувати процесуальні обов`язки, визначені ч. 5 ст. 194 КПК України, а саме:

- не відлучатися за межі м. Києва без дозволу суду, у провадженні якого знаходиться кримінальне провадження;

- повідомляти службову особу або орган, у провадженні якого знаходиться кримінальне провадження, про зміну свого місця проживання;

- утримуватись від спілкування зі свідками, потерпілими та представником потерпілого у даному кримінальному провадженні в усіх випадках, крім спільної участі у слідчих та процесуальних діях;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Сума застави у національній грошовій одиниці може бути внесена як самим обвинуваченим так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем) на депозитний рахунок ТУ ДСАУ в м. Києві:

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26268059

Банк отримувача ДКСУ, м.Київ

Код банку отримувача (МФО) 820172

Рахунок отримувача UA1012089

Термін обов`язків, покладених судом, у разі внесення застави визначити в межах строку, визначеного ч. 7 ст. 194 КПК України, а саме на строк не більше двох місяців з моменту внесення застави.

Роз`яснити обвинуваченому, що у разі внесення застави у розмірі, визначеному даною ухвалою, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на депозитний рахунок ТУ ДСАУ в м. Києві коштів, має бути наданий уповноваженій службовій особі установи, де особа утримується.

Після отримання та перевірки протягом одного дня документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа установи, де особа утримується, має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти ОСОБА_3 та повідомити усно і письмово прокурора та Оболонський районний суд міста Києва.

У разі внесення застави та з моменту звільнення обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення розміру застави, визначеного даною ухвалою, обвинувачений зобов`язаний виконувати покладені на нього обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачений ОСОБА_3 вважається таким щодо якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

У разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

Ухвала суду підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала суду підлягає негайному виконанню після її проголошення та може бути оскаржена в частині продовження строку обрання запобіжного заходу до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту проголошення.

Суддя ОСОБА_1