Справа № 947/547/23
Провадження № 1-кс/947/260/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25.01.2023 року м. Одеса

Слідчий суддя Київського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , його захисників адвокатів ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , розглянувши клопотання слідчого другого слідчого відділу (з дислокацією у м. Одесі) Територіального управління Державного бюро розслідувань розташованого у м. Миколаєві ОСОБА_7 , погоджене прокурором відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянину України, з вищою освітою, одруженого, має трьох малолітних дітей, який є головою ОСББ «Білий парус», зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживає : АДРЕСА_2 , раніше не судимого,

якому повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

До Київського районного суду м. Одеси надійшло клопотання слідчого другого слідчого відділу (з дислокацією у м. Одесі) Територіального управління Державного бюро розслідувань розташованого у м. Миколаєві ОСОБА_7 , погоджене прокурором відділу Одеської обласної прокуратури ОСОБА_3 про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою ОСОБА_4 ..

Згідно вказаного клопотання вбачається, що Другим слідчим відділом (з дислокацією у м. Одесі) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованим у місті Миколаєві, здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000127 від 31.03.2022, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за ознаками кримінальних правопорушень передбачених ч.3 ст. 332, ч. 2 ст. 369-2 КК України.

Нагляд за додержанням законів під час досудового розслідування у формі процесуального керівництва здійснює група прокурорів третього відділу процесуального керівництва управління процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих територіального управління Державного бюро розслідувань Одеської обласної прокуратури.

Досудовим розслідуванням встановлено, що ОСОБА_4 вирішив як додаткове джерело прибутку зайнятися злочинною діяльністю пов`язаною з незаконним переправленням осіб через державний кордон України, за попередньою змовою із невстановленими особами, в тому числі працівника и правоохоронних органів, при цьому переслідуючи корисливий мотив, реалізуючи злочинний намір на переправлення осіб через державний кордон України.

Для досягнення своєї злочинної мети ОСОБА_4 у невстановлений слідством час, більш точна дата досудовим слідством не встановлена, залучив до вказаної протиправної діяльності невстановлених осіб, для вчинення злочинів щодо незаконного перенаправлення осіб через державний кордон України, які повинні були здійснювати зустрічі з особами, які незаконно хочуть перетнути через кордон України та організувати передання їх іншим невстановленим досудовим розслідуванням особам, які в подальшому перевозили громадян на територію республіки Молдова.

В подальшому для досягнення своєї злочинної мети ОСОБА_4 29.03.2022 за допомогою засобів телефонного зв`язку, діючи умисно з корисливих мотивів, запропонував ОСОБА_8 переправити його через державний кордон України, всупереч його статусу військовозобов`язані особи, сплативши при цьому за надані послуги ОСОБА_4 та невстановленим особам з числа співробітників ДПСУ грошові кошти в розмірі 5 000 (п`ять тисяч) доларів США. Під час телефонної розмови ОСОБА_4 повідомив ОСОБА_9 , що з метою перетину державного кордону останньому необхідно взяти із собою два паспорти внутрішній та закордонний, грошові кошти в сумі приблизно 1000 (одна тисяча) гривень на поточні витрати та бути готовим виїхати у першій половині доби до м. Тарутіно, Тарутінського району Одеської області де заселившись в готель чекати знайомого ОСОБА_4 який допоможе перетнути державний кордон України поза пунктами пропуску та в послідуючому порадив ОСОБА_9 звернутись до прикордонників Республіки Молдова та повідомити, що незаконно перетнув державний кордон і являється біженцем з України, після чого останній зможе вільно проїхати до будь якої країни Європи. За надані ОСОБА_4 послуги, ОСОБА_8 повинен напередодні передати обумовлену суму коштів в повному обсязі.

Так, відповідно до статті 68 Конституції України кожен зобов`язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України. Незнання законів не звільняє від юридичної відповідальності.

Крім того, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, закону України «Про правовий режим воєнного стану», Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. В подальшому, термін дії воєнного стану продовжено ще на 30 днів, указом Президента України від 14.03.2022 № 133/2022 та від 18.04.2022 № 259/2022, який затверджено Верховною Радою України відповідним Законом України від 21 квітня 2022 року 3 7300 від 19.04.2022 «Про затвердження Указу Президента «Про продовження строку дії воєнного стану України». Так, відповідно до п. 2 Указу Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» Військовому командуванню (Генеральному штабу Збройних Сил України, командуванню об`єднаних сил Збройних Сил України, командуванням видів, окремих родів військ (сил) Збройних Сил України, управлінням оперативних командувань, командирам військових з`єднань, частин Збройних Сил України, Державної прикордонної служби України, Державної спеціальної служби транспорту, Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України, Національної гвардії України, Служби безпеки України, Служби зовнішньої розвідки України, Управління державної охорони України) разом із Міністерством внутрішніх справ України, іншими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування запроваджувати та здійснювати передбаченні Законом України «Про правовий режим воєнного стану» заходи і повноваження, необхідні для забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави.

Крім того, п. 3 вказаного Указу зазначено, що у зв`язку із введенням в Україні воєнного стану тимчасово, на період дії правового режиму воєнного стану, можуть обмежуватися конституційні права і свободи людини і громадянина, передбаченні статтями 33 Конституції України, тобто право кожному хто на законних підставах перебуває на території України, гарантується свобода пересування, вільний вибір місця проживання, право вільно залишати територію України, за винятком обмежень, які встановлюються законом.

Проте, незважаючи на обізнаність з вимогами наведених нормативно правових актів, ОСОБА_4 та ОСОБА_10 всупереч обов`язку їх неухильного дотримання, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер свого діяння, передбачаючи його суспільно небезпечні наслідки і бажаючи їх настання, тобто діючи умисно, з корисливих мотивів, за попередньою змовою групою осіб, з метою особистого збагачення стали на шлях злочинної діяльності та умисно вчинили злочин за наступних обставин.

Так, 14.04.2022 о 15:00 год. ОСОБА_4 діючи умисно, з корисливих мотивів, усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій та бажаючи настання суспільно небезпечних наслідків, зустрічався з ОСОБА_8 на відкритому майданчику поряд із закладом швидкого харчування « ІНФОРМАЦІЯ_2 », розташованого в АДРЕСА_3 «в» та запропонував останньому два варіанти перетину державного кордону України, один з яких шляхом нелегального виїзду через фізичний перетин державного кордону України у бік Республіки Молдова, поза пунктом пропуску, який оговорювався попередньо та інший, шляхом виготовлення документації через військово лікарську комісію військкомату щодо непридатності до військової служби у військовий час. При цьому ОСОБА_4 зазначив, що послуги в отриманні ОСОБА_8 відповідних документів у військкоматі становитимуть 8500 (вісім тисяч п`ятсот) доларів США та надав час для прийняття рішення останньому.

З метою доведення злочинного наміру до кінця, 26.04.2022 приблизно об 11 годині ОСОБА_4 зустрівся разом із ОСОБА_9 на відкритому майданчику поряд із закладом швидкого харчування «МакДональдс», розташованого в АДРЕСА_3 «в», одержав від ОСОБА_9 грошові кошти в сумі 5000 (п`ять тисяч) доларів США за виготовлення документації через військово лікарську комісію щодо непридатності останнього до військової служби у військовий час. Після отримання грошових коштів, ОСОБА_4 повідомив ОСОБА_9 про необхідність передати документи, перелік яких зазначить згодом, для успішного проходження військово-лікарської комісію.

Цього ж дня, ОСОБА_4 приблизно о 15 годині за допомогою месенджеру «Телеграм» повідомив ОСОБА_9 перелік документів, які останньому необхідно надати, та зустрівшись о 16 год. 50 хв. на паркувальному майданчику перед центральним входом у адміністративну будівлю залізничного вокзалу м. Одеси, розташованому за адресою: м. Одеса, вул. Привокзальна площа, отримав від ОСОБА_8 :

- військовий квиток серія НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_8 ;

- аркуш білого кольору формату А4 на якому міститься копія ID - картка № НОМЕР_2 на ім`я ОСОБА_8 ;

- аркуш паперу білого кольору формату А4 на якому міститься копія довідки № К7-28183-ф/л від 03.02.2022 про реєстрацію місце проживання/перебування фізичної особи на території м. Одеси;

- аркуш білого кольору формату А4 на якому міститься копія картка-фізичної особи платника податків на ім`я ОСОБА_8 ;

Після одержання зазначених вище документів ОСОБА_4 повідомив ОСОБА_8 про те, що отримати документ про непридатність останнього до військової служби у військовий час останній зможе після передачі 3500 доларів США, ОСОБА_10 , а останній в свою чергу повинен був організувати безперешкодне отримання документів у військкоматі для подальшого безперешкодного перетину державного кордону.

Слідчим 04.08.2022 ОСОБА_4 заочно повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України, а саме: у сприянні незаконному переправленню осіб через державний кордон України, порадами, вказівками, наданням засобів, вчинене групою осіб, з корисливих мотивів.

Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м.Одеси від 04 січня 2023 року було надано дозвіл на затримання підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з метою його приводу для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

24 січня 2023 року ОСОБА_4 було затримано відповідно до протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину.

В судовому засіданні прокурор клопотання підтримав в повному обсязі та просив його задовольнити. Крім того, надав слідчому судді матеріали кримінального провадження № 0000127 від 31.03.2022 із протоколами проведення НСРД для встановлення процесуальних ризиків з боку підозрюваного.

Захисники та підозрюваний проти задоволення клопотання заперечували та просили застосувати більш м`який запобіжний захід, що не пов`язаний із триманням під вартою, обґрунтовуючи свої доводи тим, що ОСОБА_4 злочину не вчиняв, ніколи не ухилявся від органу досудового розслідування, йому було невідомо про підозру та розшук, та він має міцні соціальні зв`язки за місцем проживання, є головою ОСББ. У разі взяття його під варту діяльність ОСББ, де він є головою буде заблокованою.

Вислухавши думку учасників процесу, дослідивши матеріали клопотання, суд приходить до наступного.

Згідно ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Підозра ОСОБА_4 у вчиненні вказаного вище кримінального правопорушення є обґрунтованою, оскільки ґрунтується на доказах, здобутих під час досудового розслідування, зокрема показаннях свідків ОСОБА_9 , ОСОБА_11 , протоколами обшуків від 04 серпня 2022 року, протоколі огляду особи та вручення грошових коштів від 04 травня 2022 року, протоколі огляду особи та вручення грошових коштів від 29 квітня 2022 року, протоколі огляду та ідентифікації грошових коштів від 29 квітня 2022 року, протоколі про хід і результати проведеної негласної слідчої (розшукової) дії від 12 травня 2022 року.

Щодо доводів підозрюваного про невинуватисть у вчиненні злочину, то слідчий суддя зазначає, що нормами чинного КПК України не закріплено поняття обґрунтованості пред`явленої підозри, в зв`язку з чим, при вирішенні такого питання слід звертатися до практики ЄСПЛ, оскільки кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (ч. 5 ст. 9 КПК України).

Так, слідчий суддя зазначає, що стандарт доказування «обґрунтована підозра» передбачає існування фактів чи інформації, які б переконали об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення (п. 32 рішення ЄСПЛ у справі Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom, п. 175 рішення ЄСПЛ у справі Нечипорук і Йонкало проти України, п. 161 рішення ЄСПЛ у справі Selahattin Demirtaє v. Turkey, п. 88 рішення ЄСПЛ у справі Ilgar Mammadov v. Azerbaijan, п. 51 рішення ЄСПЛ у справі Erdagoz v. Turkey).

Враховуючи надані прокурором матеріали кримінального провадження №0000127, з огляду на вищенаведену практику ЄСПЛ, слідчий суддя приходить до переконання про існування в рамках даного кримінального провадження обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст.332 КК України.

Також слідчий суддя вважає за необхідне підкреслити, що на даній стадії кримінального провадження, слідчий суддя не вирішує питання винуватості особи у вчиненні тих чи інших кримінальних правопорушень, а лише на підставі наявних у слідчого судді матеріалів, вирішує питання доведеності існування обґрунтованої підозри за фактом можливого вчинення таких кримінально-протиправних дій.

В той же час, на данному етапі досудового розслідування зазначені докази є достатніми, щоб стверджувати, що ОСОБА_4 має відношення до вказаного злочину.

Таким чином, слідчий суддя, на підставі розумної оцінки сукупності досліджених під час розгляду клопотання доказів, які об`єктивно вказують на обґрунтованість припущення про причетність ОСОБА_4 до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.332 КК України, приходить до висновку про обґрунтованість підозри у кримінальному провадженню за №0000127 від 31.03.2022 року відносно ОСОБА_4 .

Слідчий суддя приходить до висновку, що у ОСОБА_4 мають місце процесуальні ризики, передбачені п.1,2,3,5 ч.1 ст.177 КПК України.

Зазначені ризики обгрунтовуються тим, що ОСОБА_4 може:

- переховуватись від органу досудового розслідування та суду. Оскільки ОСОБА_4 із врахуванням дотримання презумції невинуватості підозрюється у вчиненні умисного та корисливого кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.332 КК України, який згідно ст. 12 КК України відносять до категорії тяжкого злочину у сфері недоторканості державних кордонів та забезпечення призову та мобілізації, що загрожуєпідозрюваному у разі визнання його винним (позбавлення волі до дев`яти років позбавлення волі з конфіскацією майна), що дає підстави вважати, що останній може переховуватись від органів досудового розслідування та суду. Зокрема, саме по собі покарання, яке загрожує ОСОБА_4 у разі визнання його винним, може спонукати останнього вдатися до спроб переховуватись від органу досудового розслідування та суду. Зазначений ризик підвищений тим, що відповідно до пояснень підозрюваного, він тривалий час перебував за кордоном, де залишається його сім`я, наявністю воєнного стану на території України та великої території, яка не контролюється офіційною владою. При цьому слідчий суддя враховує, що ОСОБА_4 відповідно до матеріалів НСРД цілком обізнаний як з легальним так і незаконним перетином державного кордону України. Крім того, слід врахувати, що 04 серпня 2022 року ОСОБА_4 за місцем проживання та знаходження місця роботи як голови ОСББ «Білий парус» був заочно повідомлений про підозру. Крім того, за адресою його місця діяльності як голови ОСББ так і у житлі в якому він мешкає 04 серпня 2022 року слідчими ТУ ДБР у м. Миколаєві проводилися обшуки. Враховуючи, зазначені обставини ОСОБА_4 достоменно повинно було відомо про кримінальне переслідування щодо нього. Водночас, останній за тривалий час починаючи із серпня 2022 року по січень 2023 року до правоохоронного органу самостійно не з`явився, перебував у розшуку та був затриманий лише 24 січня 2023 року на підставі ухвали слідчого судді про надання дозволу на затримання підозрюваного з метою його приводу для участі в розгляді клопотання про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою. Таким чином на переконання слідчого судді зазначений ризик є надзвичайно високим.

-знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення. Зазначений ризик підтверджується тим, що за матеріалами слідства зазначені протиправні дії були вчинені протягом тривалого періоду із застосуванням підроблених офіційних документів, із можливим залученням співробітників медичних комісій та службовців РТЦК та СП, а також Державної прикордонної служби. На даний момент не встановлені усі причетні до злочину особи, а відповідно до матеріалів НСРД, а також показів свідка ОСОБА_9 підозрюваний ОСОБА_4 використовув засоби конспірації у вигляді інтернет месенджерів зареєстрованих на іноземні номери, а також залучав інших осіб для прикриття інкримінованих йому дій.

-незаконно впливати на свідків та інших підозрюваних у цьому ж кримінальному провадженні. Зазначений ризик обгрунтовується тим, що ОСОБА_4 особисто добре відомі свідки ОСОБА_9 , ОСОБА_11 покази яких є викриваючими та надважливими у цьому кримінальному провадженні, та підозрюваний ОСОБА_12 , а тому він може вдатись до спроб незаконно впливати на свідків, які викривають його та співучасників даного злочину, задля схиляння їх до зміни показань шляхом вмовляння, підкупу, погроз, тощо

-вчинити аналогічні кримінальні правопорушення, у якому підозрюється особа: обґрунтовується тим, що незважаючи на наявність сім`ї, трьох неповнолітних дітей, перебування на посаді голови ОСББ, ОСОБА_4 із врахуванням презумції невинуватості протягом тривалого часу здійснював організацію незаконного перетину державного кордону з боку військовозобов`язаних осіб. В той же час відповідно до протоколу про хід і результати проведеної негласної слідчої (розшукової) дії від 12 травня 2022 року №548, вбачається, що ОСОБА_4 безпосереднє знав та розумів відповідальність та покарання за організацію незаконного перетину кордону, здійснював організацію таких дій та вихвалявся перед свідком ОСОБА_9 , що здійснив незаконний перетин (виізд за кордон) близько 150 осіб. Крім того, ОСОБА_4 відповідно до цього протоколу був організатором таких дій та мав певні незаконні зв`язки у РТЦК та прикордонній службі, залучив до них також перевізників, провідників, тощо.

Щодо ризику, передбаченому п.4 ч.1 ст.177 КПК України, то він в судовому засіданні достатнім чином прокурором не доведений.

В той же час надані стороною захисту характеризуючі документи не знижують встановлених ризиків та несвідчать про наявність міцних соціальних зв`язків. Так, за поясненнями підозрюваного, його дружина та діти знаходяться за кордоном. Зайняття посади ОСББ не заважало підозрюваному тривалий час знаходитися за межами України. Захистом не надані документи, що свідчать про неможливість утримання ОСОБА_4 в умовах СІЗО з медичних підстав.

У розумінні практики Європейського суду з прав людини, тяжкість обвинувачення не є самостійною підставою для утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності з іншими обставинами збільшує ризик втечі настільки, що його не можливо відвернути, не взявши особу під варту. У справі « Ілійков проти Болгарії» № 33977/96 від 26.07.2001р. ЄСПЛ зазначив, що «суворість передбаченого покарання є суттєвим елементом при оцінюванні ризиків переховування або повторного вчинення злочинів».

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів. Забезпечення таких стандартів, як підкреслює Європейський суду з прав людини, вимагає від суду більшої суворості в оцінці порушень цінностей суспільства.

Застосування більш м`яких запобіжних заходів, зокрема цілодобового домашнього арешту не зможуть забезпечити усунення встановлених ризиків, через те, що ОСОБА_4 зможе покинути місце проживання та територію України, а також спілкуватися із іншими фігурантами провадження за допомогою електронних засобів зв`язку, а також здійснювати вплив на свідків.

Враховуючи встановлені обставини, існування ризиків в їх сукупності та взаємозв`язку, на переконання слідчого судді запобіжний захід не пов`язаний з позбавленням волі у подальшому може негативно вплинути на проведення повного та неупередженого розслідування кримінального провадження та не забезпечити виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків.

З урахуванням встановлених в судовому засіданні ризиків та обставин кримінального правопорушення, а також обґрунтованості клопотання сторони обвинувачення, підстав для застосування більш м`яких запобіжних заходів відносно підозрюваного в судовому засіданні встановлено не було.

Відповідно до п.1 ч.4 ст.183 КПК України, слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, зобов`язаний визначити розмір застави достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбаченим цим кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті. В ухвалі слідчого судді обґрунтовується розмір застави.

Слідчий суддя приходить до висновку про необхідність визначення розміру застави у більш великому розмірі ніж визначено для особи підозрюваної у скоєнні тяжкого злочину, відповідно вимог ст.183 ч.3 КПК України.

Відповідно до рішення ЄСПЛ у справі «Гафа проти Мальти», було встановлено що гарантія, передбачена статтею 5 §3 Конвенції покликана забезпечити явку обвинуваченого у судовому засіданні. Тому розмір застави повинен бути встановлений з огляду на особу підозрюваного, належну йому власність, його стосунки з поручителями, іншими словами, з огляду на впевненість у тому, що перспектива втрати застави або заходів проти його поручителів у випадку його неявки до суду буде достатньою для того, щоб стримати його від втечі. Оскільки питання, яке розглядається, є основним правом на свободу, гарантованим статтею 5, органи влади повинні докладати максимум зусиль як для встановлення належного розміру застави, так під час вирішення питання про необхідність продовження тримання під вартою. Крім того, розмір застави, має бути належним чином обґрунтовано у рішенні про визначення застави і повинна враховувати майновий стан обвинуваченого. Нездатність національних судів оцінити здатність заявника сплатити необхідну суму може викликати виявлення Судом порушення. Проте обвинувачений, якого судові органи готові звільнити під заставу, повинні вірно подати достатню інформацію, яку можливо перевірити, якщо це буде необхідно, щодо суми застави, яку необхідно встановити.

Також, щоб розмір застави можна було вважати таким, який здатен забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, слідчий суддя повинен, врахувавши положення ст. 177, 178 КПК України, та раціонально співставити його з доведеними у справі ризиками, даними про особу підозрюваного, тяжкістю вчиненого злочину. При цьому судді слід мати на увазі, що, виходячи з практики ЄСПЛ, розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

Враховуючи те, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого корисливого кримінального злочину, що пов`язане із організацією незаконного переправленням осіб придатних до військової служби через державний кордон України у группі осіб в умовах воєнного стану, що опосередковано впливає на обороздатність держави та свідчить про підвищену суспільну небезпеку протиправних дій, а також високий ступінь встановлених ризиків, то слідчий суддя приходить до висновку, що лише застава в розмірі 2000 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі 5 368 000 грн. зможе забезпечити виконання підозрюваним ОСОБА_4 обов`язків, передбачених цим Кодексом.

В той же час, зазначений запобіжний захід слід застосувати строком до 24 лютого 2023 року з метою проведення першочергових слідчих та процесуальних дій за участю ОСОБА_4 , встановлення його ролі у інкримінових діях.

На підставі встановленого, керуючись ст.ст. 176-178, 183, 184, 193, 194, 196 КПК України, слідчий суддя

У Х В А Л И В :

Застосувати до підозрюваного ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком до 24 лютого 2023 року включно.

Визначити розмір застави, як альтернативного запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обов`язків, передбачених КПК України в розмірі 2 000 (двох тисяч) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 5 368 000 (п`ять мільйонів триста шістдесят вісім тисяч) гривень.

Роз`яснити підозрюваному, що він або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу на розрахунковий рахунок №UA0005435, код отримувача (ЄДРПОУ) - 26302945, банк отримувача - ДКСУ м.Київ, отримувач - Територіальне управління Державної судової адміністрації України в Одеській області.

У разі внесення застави підозрюваного звільнити з-під варти негайно та покласти на підозрюваного ОСОБА_4 , обов`язки строком до 24 лютого 2023 року включно, передбачені ч.5 ст.194 КПК України: повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи; утримуватися від спілкування з іншими підозрюваними та свідками у вказаному кримінальному провадженні; здати на зберігання свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну, носити електронний засіб контролю.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що відповідно до ч.8, ч.10, ч.11 ст.182 КПК України, у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування до підозрюваного, обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч.7 ст.194 КПК України. Застава внесена підозрюваним, обвинуваченим, може бути повністю або частково звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень. Застава внесена заставодавцем, може бути звернена судом на виконання вироку в частині майнових стягнень тільки за його згодою.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Одеського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Подання апеляційної скарги зупиняє набрання ухвалою законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя ОСОБА_1