Справа № 643/2334/23
Провадження № 1-кс/643/391/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05.04.2023 слідчий суддя Московського районного суду м. Харкова ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові клопотання прокурора Салтівської окружної прокуратури м. Харкова ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000963 від 27.03.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, -

встановив:

З поданого клопотання вбачається, що слідчим відділом ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000963 від 27.03.2023 за ч. 4 ст. 185 КК України, яким встановлено, що невстановлена особа у період дії військового стану на території України у період часу з 20.03.2023 по 27.03.2023, знаходячись за адресою: АДРЕСА_1 , здійснила крадіжку бетонозмішувача, гідравлічного візка «рокла» та виробів з металу, чим завдала матеріальної шкоди ОСОБА_4 , сума якої встановлюється.

Крім того встановлено, що викрадені вироби з металу реалізовані невстановленою особою на ім`я ОСОБА_5 громадянину ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який 27.03.2023 під час проведення огляду місця події в період часу з 12:30 до 13:00 за адресою: АДРЕСА_2 добровільно видав: металевий предмет квадратної форми, металеві кути у кількості 2 штук, металеву арматуру у кількості 2 штук.

Прокурор звернувся до суду з клопотанням про арешт майна, вилученого в ході огляду 27.03.2023, оскільки вилучене майно має відношення до вчинення кримінального правопорушення та буде використано в якості речових доказів, а також з метою позбавлення можливості їх знищення або переховування.

Разом з клопотанням прокурором подано заяву, в якій він клопотання підтримав, судовий розгляд просив провести без його участі.

Розглянувши клопотання та додані до нього документи, слідчий суддя встановив наступне: за повідомленням до чергової частини ХРУП № 2 ГУНП в Харківській області щодо таємного викрадення чужого майна, вчиненого у період воєнного стану внесені відомості до ЄРДР за ознаками ч. 4 ст. 185 КК України.

Згідно копії протоколу огляду місця події від 27.03.2023 в період часу з 12:30 до 13:00 за адресою: АДРЕСА_2 , ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , добровільно видав: металевий предмет квадратної форми, металеві кути у кількості 2 штук, металеву арматуру у кількості 2 штук.

Отже, вилучене майно перебувало в користуванні ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та належить потерпілому ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .

Клопотання надійшло до суду 28.03.2023 на наступний робочий день після вилучення майна, отже строк звернення з клопотанням до слідчого судді прокурором дотриманий.

Згідно абзацу 1 ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження, а метою, крім іншого, забезпечення збереження речових доказів (абз. 2 ч. 1, ч. 2 ст.170 КПК України).

Згідно ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження тощо.

Слідчий суддя вважає доведеним, що вилучене майно є речовим доказом та безпосереднім предметом злочину, проте проведення комплексу слідчих дій не повинно перешкоджати власнику ним користуватись, при цьому останній може та зобов`язаний забезпечити доступ експерта до вказаного майна.

Враховуючи, що викрадене майно оглянуто та постановою визнано речовим доказом, обмеження власника у користуванні своїм майном протягом невизначеного часу не можна вважати обґрунтованим, тому клопотання в частині позбавлення права користування майном не підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 170-173, 309, 369-372, 376, 395 КПК України, -

постановив:

Клопотання про арешт майна задовольнити частково.

Накласти арешт на майно, вилучене у ОСОБА_6 під час огляду місця події 27.03.2023 за адресою: АДРЕСА_2 та належне ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме: металевий предмет квадратної форми, металеві кути у кількості 2 штук, металеву арматуру у кількості 2 штук шляхом позбавлення права на відчуження і розпорядження вказаним майном.

В решті вимог клопотання відмовити.

Металевий предмет квадратної форми, металеві кути у кількості 2 штук, металеву арматуру у кількості 2 штук негайно повернути власнику майна, з покладенням на нього обов`язку забезпечити зберігання вказаного майна.

Попередити ОСОБА_4 про кримінальну відповідальність за ст. 388 КК України.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час проголошення ухвали в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1