ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/373/23
провадження № 1-кс/753/199/23
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"18" січня 2023 р. слідчий суддя Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 з секретарем судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання прокурора Дарницької окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні, внесеного до ЄРДР за № 0000077 від 24 квітня 2018 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1, ч. 4 ст. 358, ч. 4 ст. 190 КК України,

в с т а н о в и в:

Прокурор Дарницької окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді з клопотанням про накладення арешту на нерухоме майно, що знаходиться по АДРЕСА_1 , загальною площею 83,6 кв.м, 134 кв.м, 42,6 кв.м, та 78,1 кв.м, що належить на праві власності ТОВ «Інвестбудперспектива».

В обґрунтування вказаного клопотання, прокурор посилається на те, що Дарницькою окружною прокуратурою міста Києва здійснюється нагляд за проведенням досудового розслідування за матеріалами кримінального провадження, яке зареєстроване у Єдиному реєстрі досудових розслідувань за № 0000077 від 24 квітня 2018 року за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1, ч. 4 ст. 358, ч. 4 ст. 190 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що невстановлені слідством особи підробили документи на підставі яких всупереч закону та суспільних інтересів зареєстрували право власності на нерухоме майно серед якого нежитлові будівлі, що знаходяться по АДРЕСА_1 : загальною площею 83,6 кв.м, - реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна (далі - ОНМ) 00; загальною площею 134 кв.м, - ОНМ 00; загальною площею 42,6 кв.м - ОНМ 00; та нежитлове приміщення 78,1 кв.м - ОНМ 000, внаслідок чого набули злочинним шляхом право власності на дане майно та отримали вигоду за його реалізацію.

У інформаційній довідці з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно зазначається, що споруди, що знаходяться по АДРЕСА_1 , загальною площею 83,6 м.кв., 134 м.кв. та 78,1 кв.м зареєстровані на праві власності за ОСОБА_4 на підставі рішення Гребінківського районного суду Полтавської області.

Проте, згідно відповіді із Гребінківського районного суду Полтавської області № 01-17/32/2022 від 15 листопада 2022 року, рішення №2-230/08 від 16 травня 2008 року, щодо визнання права власності на споруди, що знаходяться по АДРЕСА_1 , загальною площею 83,6 кв.м, 134 кв.м, 42,6 кв.м та 78,1 кв.м судом не виносилось.

Як вбачається з витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, нежитлові будівлі, що знаходяться по АДРЕСА_1 , загальною площею 83,6 кв.м, 134 кв.м, 42,6 кв.м та 78,1 кв.м наразі належать на праві власності ТОВ «Інвестбудперспектива», що свідчить про те, що вказане нерухоме майно відчужено та відповідно за відчуження якого отримано неправомірну вигоду злочинним шляхом.

Таким чином, невстановлені слідством особи, на підставі завідомо підробленого рішення суду зареєстрували право власності на споруди, що знаходяться по АДРЕСА_1 , загальною площею 3,6 кв.м, 134 кв.м, 42,6 кв.м та 78,1 кв.м після чого відчужили вказані приміщення.

28 грудня 2022 року постановою прокурора нерухоме майно, споруди, що знаходяться по АДРЕСА_1 , загальною площею 3,6 кв.м, 134 кв.м, 42,6 кв.м та 78,1 кв.м визнані речовими доказами у вказаному кримінальному провадженні.

Враховуючи зазначене, прокурор просить накласти арешт на дані об`єкти нерухомого майна власником яких є ТОВ «Інвестбудперспектива» (код 34425093) із забороною їх використання та розпорядження, з метою збереження речового доказу, оскільки не вжиття відповідного заходу може призвести до незворотних наслідків його перетворення або відчуження.

Прокурор в судовому засіданні підтримала вказане клопотання, пояснивши, що незастосування заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту зазначеного майна може призвести до наслідків у вигляді їх перепродажу, що перешкодить кримінальному провадженню.

Враховуючи те, що майно, на яке прокурор просить накласти арешт, не було тимчасово вилучено, а розгляд справи без повідомлення власника є необхідним з метою забезпечення арешту майна, слідчий суддя приходить до висновку про доцільність здійснення розгляду вищевказаного клопотання прокурора без повідомлення власників майна.

Заслухавши пояснення прокурора, дослідивши клопотання та додані до нього матеріали кримінального провадження, слідчий суддя вважає, що воно підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Згідно з стст. 131, 132 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження на підставі ухвали слідчого судді або суду, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно з ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Положеннями ч. 2 ст. 170 КПК України визначено, арешт майна допускається з метою забезпечення конфіскації майна, як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи.

Згідно з ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно з ч. 10 ст. 170 КПК арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Враховуючи наявність достатність підстав вважати, що мало місце вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1, ч. 4 ст. 358, ч. 4 ст. 190 КК України, нерухоме майно, на яке прокурор просить накласти арешт, відповідає критеріям речових доказів, визначеним в ст. 98 КПК України, зважаючи на правову підставу для арешту майна, яке має значення для досудового розслідування, і з огляду на завдання кримінального провадження слідчий суддя вважає, що у даному випадку втручання у володіння майном, виходячи з визначених КПК України засад кримінального провадження, є виправданим та пропорційним.

Разом з тим, слідчий суддя враховує вимоги ч. 4 ст. 173 КПК України, якою передбачено, що у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Частиною 11 статті 170 КПК України визначено, що заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Під правом користування у суб`єктивному значенні як одного з елементів, що входять до змісту права власності, розуміється забезпечена законом можливість власника вилучати з речі її корисні властивості відповідно до її призначення, одержувати плоди і доходи, з метою задоволення різноманітних потреб.

Із Єдиного державного реєстру судових рішень та матеріалів кримінального провадження вбачається, що ухвалою слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва від 22 січня 2019 року у справі № 753/14113/19 (провадження № 1-кс/753/750/19) за результатами розгляду клопотання прокурора ОСОБА_5 про накладення арешту на майно в рамках кримінального провадження № № 0000077 від 24 квітня 2018 року за ознаками кримінального правопорушення передбаченого від 24 квітня 2018 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1, ч. 4 ст. 358, ч. 4 ст. 190 КК України, накладено арешт на нерухоме майно заборонивши здійснювати будь-які реєстраційні дії щодо нерухомого майно за адресою: АДРЕСА_1 (нежитлова будівля загальною площею 42.6 кв.м).

Вказана ухвала в цій частині оскаржувалась в апеляційному порядку, і ухвалою Київського апеляційного суду від 29 травня 2019 року в цій частині ухвалу слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва від 22 січня 2019 року залишено без змін.

Оцінивши доводи прокурора, врахувавши наслідки арешту майна, розумність та співмірність обмеження прав власника майна завданням кримінального провадження, беручи до уваги, що предметом арешту є нерухоме майно в тому числі і те, на яке вже накладено арешт зокрема нежитлове приміщення загальною площею 42,6 кв.м, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання про накладання арешту підлягає частковому задоволенню шляхом заборони здійснювати будь які реєстраційні дії, відчужувати об`єкти нерухомого майна по АДРЕСА_1 , загальною площею 83,6 кв.м, 134 кв.м та 78,1 кв.м будь-яким особам, товариствам, установам, організаціям, підприємствам та фізичним особам або вчиняти будь які інші правочини, без позбавлення права користування ними.

При цьому, слідчий суддя роз`яснює, що відповідно до чч. 1, 2 ст. 174 КПК України інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Керуючись вимогами ст. ст. 131, 132, 170-171, 174 КПК України , слідчий суддя

п о с т а н о в и в:

клопотання прокурора Дарницької окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_3 , про накладення арешту у кримінальному провадженні, внесеного до ЄРДР за № 0000077 від 24 квітня 2018 року, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1, ч. 4 ст. 358, ч. 4 ст. 190 КК України задовольнити частково.

Накласти арешт на нерухоме майно, що знаходяться по вул. Декабристів, 12-А (актуальна назва вулиці Братства Тарасівців) у м. Києві: загальною площею 83,6 кв.м - реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна (далі - ОНМ) 00; загальною площею 134 кв.м - ОНМ 00 та нежитлове приміщення загальною площею 78,1 кв.м - ОНМ 000, що належать на праві власності ТОВ «Інвестбудперспектива» (код 34425093), шляхом заборони здійснювати будь які реєстраційні дії, відчужувати дані об`єкти нерухомого майна будь-яким особам, товариствам, установам, організаціям, підприємствам та фізичним особам або вчиняти будь які інші правочини.

У задоволенні інших вимог клопотання відмовити.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу суду постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Слідчий суддя: