Справа № 991/111/23
Провадження №11-сс/991/210/23
У Х В А Л А

08 березня 2023 року місто Київ

Суддя Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 перевірив апеляційну скаргу ОСОБА_2 на ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 07.02.2023 про відмову в задоволенні скарги на бездіяльність керівництва Офісу Генерального прокурора, Національного антикорупційного бюро України та Спеціалізованої антикорупційної прокуратури, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань (далі - апеляційна скарга).

1.07.02.2023 ухвалою слідчого судді відмовлено в задоволенні наведеної вище скарги ОСОБА_2 на бездіяльність уповноважених осіб щодо невнесення відомостей до ЄРДР за його заявою про вчинення кримінальних правопорушень, передбачених статтями 191, 364, 366, 367, 382 Кримінального кодексу України, стосовно керівника Офісу Генерального прокурора, голови Ради суддів України, посадових осіб Великої Палати Верховного Суду, Вищої ради правосуддя, Етичної ради та Національного антикорупційного бюро України.

2.01.03.2023 на зазначену ухвалу ОСОБА_2 засобами поштового зв`язку подав апеляційну скаргу, яка надійшла до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду 07.03.2023 та в цей же день була передана судді-доповідачу.

3.Суддя-доповідач на етапі прийняття апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді має перевірити апеляційну скаргу на наявність чи відсутність перешкод для призначення її до розгляду, передбачених пунктами 2-4 частини 3 та частини 4 статті 399 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК).

4.Суддя-доповідач встановив, що зміст апеляційної скарги ОСОБА_2 суперечить загальним засадам кримінального провадження, що є перешкодою для призначення її до розгляду, адже скарга містить неодноразові принизливі та образливі висловлювання на адресу слідчого судді ВАКС та некоректні висловлювання щодо оскаржуваної ухвали, що свідчить про очевидну неповагу до суду та його рішень.

5.Так, в апеляційній скарзі ОСОБА_2 : (1) неодноразово називає слідчого суддю, який постановив оскаржувану ухвалу як «безвідповідальна посадова особа ВАКС» (вжито понад 20 разів), а саму оскаржувану ухвалу - як «ганебна ухвала» (вжито понад 10 разів) та як «посміховисько над судовою системою України»; (2) про розгляд слідчим суддею його скарги зазначає як про «нібито» «розгляд» [слово «розгляд» апелянт наводить в лапках, що свідчить про використання цього слова в переносному значенні]; (3) висловлюючи незгоду з мотивами оскаржуваної ухвали, стверджує, що слідчий суддя «особисто підтвердив свою співучасть в цих [наведених скаржником] кримінальних правопорушеннях» та допустив «верх безкарності та цинізму»; (4) також в мотивувальній частині просить «роз`яснити» слідчому судді про незаконність його ухвали (її окремих положень) та про «позбавлення» оскаржуваною ухвалою законного права скаржника на отримання пенсії.

6.Суддя-доповідач вважає, що через наявність у тексті апеляційного скарги наведених висловлювань вона є неприйнятною та не може бути предметом апеляційного розгляду, тому підлягає поверненню ОСОБА_2 , виходячи з загальних засад кримінального провадження.

7.Дійсно, скаржник має право на оскарження ухвали слідчого судді про відмову в задоволені скарги на бездіяльність уповноважених осіб щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

8.Проте реалізація цього права здійснюється в передбаченому КПК порядку, в тому числі з дотриманням вимог щодо змісту апеляційної скарги.

9.Вимоги до змісту апеляційної скарги встановлені статтею 396 КПК. Зокрема, апеляційна скарга має містити обґрунтування, у чому полягає незаконність чи необґрунтованість оскаржуваного судового рішення.

10.Втім не допускається зловживання процесуальним правом, тобто особа не може використовувати процесуальне право не за його призначенням (з іншою метою ніж передбачено КПК) - в цьому випадку не допускається подання апеляційної скарги з іншою метою ніж наведення доводів щодо незаконності та необгрунтованності ухвали слідчого судді для подальшої їх перевірки апеляційним судом. Використання в апеляційній скарзі образливих висловлювань щодо судді та прийнятого ним рішення свідчить про зловживання правом.

11.Неприпустимість використання учасниками процесу таких висловлювань як усно під час розгляду справи, так і у процесуальних документах слідує з загальної засади кримінального провадження - повага до людської гідності, якій має відповідати зміст та форма кримінального провадження (пункт 4 частини 1 статті 7 КПК). Відповідно до цієї засади під час кримінального провадження повинна бути забезпечена повага до людської гідності, прав і свобод кожної особи (частина 1 статті 11 КПК). Так само згідно зі статтею 68 Конституції України кожен зобов`язаний не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей.

12.Крім цього, неповага до суду чи суддів забороняється і має наслідком відповідальність, установлену законом (стаття 129 Конституції України, частина 3 статті 6, стаття 50 Закону України «Про судоустрій та статус суддів», частина 4 статті 330 КПК).

13.КПК не містить визначення поняття «зловживання процесуальним правом», законодавець використовує його в контексті реалізації права на відвід та вступну промову у частині 4 статті 81 та абзаці 5 частини 1 статті 349 КПК відповідно.

14.Верховний Суд зазначив, що хоча у КПК не передбачено загального положення про заборону зловживання процесуальними правами, однак заборона зловживання такими є загальноправовим принципом і поширюється на всі галузі права (ухвала Касаційного кримінального суду Верховного суду (далі - ККС ВС) від 30.05.2018 у справі № 676/7346/15-к). Процесуальний закон забезпечує дотримання прав осіб, а не використання їх для зловживання (постанова ККС ВС від 09.04.2019 у справі № 306/1602/16-к). При цьому Верховний Суд неодноразово констатував зловживання учасниками кримінального провадження процесуальними правами, зокрема, на участь в апеляційному розгляді, на отримання судових рішень, на залучення перекладача (постанови ККС ВС від 24.09.2019 у справі № 755/10138/16-к та від 19.02.2019 у справі № 236/1798/16-к, ухвала ККС ВС від 30.05.2018 у справі № 676/7346/15-к).

15.Використання учасниками судового процесу та їх представниками нецензурної лексики, образливих і лайливих слів, символів у поданих до суду документах і у спілкуванні з судом, з іншими учасниками процесу, а також вчинення інших аналогічних дій свідчать про очевидну неповагу до їх честі та гідності з боку осіб, які такі дії вчиняють. Такі дії суперечать основним засадам і завданням судочинства та можуть бути визнані судом як зловживання процесуальними правами (постанова ККС ВС від 24.03.2021 у справі № 937/1059/20). Аналогічний висновок міститься в постановах ККС ВС від 24.03.2021 у справі № 937/1056/20, від 29.07.2021 у справі № 264/6844/20, ухвалах ККС ВС від 26.10.2020 у справі № 442/2432/20, від 30.06.2021 у справі № 234/2435/21, від 07.02.2022 у справі № 266/59/22, від 07.02.2022 у справі № 266/108/22.

16.Зокрема, з ухвали від 30.06.2021 у справі № 234/2435/21 вбачається, що ККС ВС: (1) погодився з висновком суду апеляційної інстанції про те, що неодноразове зазначення особою в апеляційній скарзі про те, що вона оскаржує «нікчемну ухвалу службової фізичної особи працівника фіктивної юридичної особи з назвою «краматорський міський суд», є образливим висловлюванням на адресу судді та суду. Апеляційна скарга, що містить такі висловлювання, є неприйнятною; (2) зазначив, що особа в касаційній скарзі виражає неповагу до суддів першої й апеляційної інстанції, а також до рішень, постановлених суддями цих судів, називаючи їх «нікчемна ухвала працівника юридичної особи з назвою «донецький апеляційний суд», «нікчемна ухвала працівника юридичної особи з назвою «краматорський міський суд», «юридична особа «краматорський міський суд», «нікчемна ухвала від 24.02.2021 фізичної особи [ініціали судді], що є працівником фіктивної юридичної особи з назвою «краматорський міський суд», тощо.

17.Нормами КПК не визначено процесуальні наслідки подання апеляційної скарги, яка містить образливі висловлювання щодо судді та його рішень та які можна кваліфікувати як зловживання правом.

18.У випадках, коли положення КПК не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною 1 статті 7 КПК (частина 6 статті 9 КПК).

19.З наведених мотивів, виходячи з загальної засади поваги до людської гідності, вимоги норми статті 396 КПК та завдання кримінального провадження, апеляційна скарга, що містить образливі висловлювання щодо судді та його рішень може свідчити про зловживання правом на подання апеляційної скарги. Апеляційна скарга, з якої вбачається зловживання процесуальними правами, є неприйнятною та підлягає поверненню апелянту. Застосування такого процесуального наслідку узгоджується з наведеною вище практикою Верховного Суду при вирішенні аналогічного питання (пункт 15 цієї ухвали).

20.Як вже зазначалось в пункті 5 цієї ухвали, в апеляційній скарзі ОСОБА_2 неодноразово (понад 30 раз) використовує принизливі та образливі висловлювання (фрази) щодо слідчого судді та оскаржуваної ухвали, які не відображають та можуть відображати незаконність чи необґрунтованість оскаржуваного судового рішення. Використання апелянтом у тексті скарги цих висловлювань вказує на зловживання правом на подання апеляційної скарги, тому апеляційна скарга є неприйнятною та підлягає поверненню на загальних засадах кримінального провадження.

21.Суддя-доповідач звертає увагу, що повернення апеляційної скарги не перешкоджає повторному зверненню з нею в порядку, встановленому КПК, з урахуванням необхідності виправлення зазначених вище недоліків такої апеляційної скарги.

22.Оскільки вирішення питання щодо прийнятності апеляційної скарги належить до повноважень саме судді-доповідача та суддя-доповідач на цьому етапі вже встановив неприйнятність скарги, то апеляційна скарга повертається ОСОБА_2 без призначення до розгляду судом клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, адже вирішення судом по суті цього питання (поновлення чи відмова в поновленні процесуального строку) чи залишення його без вирішення (у зв`язку з непропущенням процесуального строку) не вплине на висновок судді-доповідача щодо неприйнятності апеляційної скарги.

23.Керуючись статтями 2, 7, 9, 11, 399 КПК, суддя-доповідач постановив:

1.Апеляційну скаргу повернути особі, яка її подала.

2.Копію ухвали про повернення апеляційної скарги невідкладно надіслати особі, яка її подала, разом з апеляційною скаргою та усіма доданими до неї матеріалами.

Ухвала набирає законної сили з дня її постановлення та може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Касаційного кримінального суду Верховного Суду протягом трьох місяців з дня її постановлення.

Суддя ОСОБА_1