УХВАЛА

04 січня 2023 року

м. Київ

справа № 500/7231/17

провадження № 51-11ск23

Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:

головуючого ОСОБА_1 ,

суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,

розглянувши касаційну скаргу захисника засудженого ОСОБА_4 -адвоката ОСОБА_5 на вирок Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 13 квітня 2021 року та ухвалу Одеського апеляційного суду від 27 вересня 2022 року щодо ОСОБА_4 ,

встановив:

У касаційній скарзі захисник порушує питання про перевірку вказаних судових рішень у касаційному порядку щодо ОСОБА_4 .

Перевіривши відповідність касаційної скарги вимогам ст. 427 Кримінального процесуального кодексу України (далі - КПК), суд касаційної інстанції дійшов висновку, що скаргу захисником подано без додержання п. п. 4, 5 ч. 2 та ч. ч. 3, 6 вказаної статті.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 427 КПК, касаційна скарга повинна містити обґрунтування заявлених скаржником вимог із зазначенням того, у чому полягає незаконність чи необґрунтованість судового рішення.

Згідно вимог ч. 1 ст. 438 КПК, підставами для скасування або зміни судових рішень при розгляді справи в суді касаційної інстанції є:

1) істотне порушення вимог кримінального процесуального закону (ст. 412 КПК);

2) неправильне застосування закону України про кримінальну відповідальність (ст. 413 КПК);

3) невідповідність призначеного покарання ступеню тяжкості кримінального правопорушення та особі засудженого (ст. 414 КПК).

Отже, посилаючись у касаційній скарзі на незаконність судового рішення, особа, яка подає касаційну скаргу, має вказати на конкретні порушення закону, що є підставами для скасування або зміни судового рішення, і які, на її думку, допущені судом при його ухваленні, навести конкретні докази і аргументи в обґрунтування кожної позиції.

При цьому, захисник в касаційній скарзі хоч і покликається на порушення вимог кримінального процесуального закону, передбачене п. 3 ч. 1 ст. 438 КПК, разом з тим не зазначає як воно вплинуло на законність й обґрунтованість постановлених судами рішень, і чому це порушення слід відносити до підстав для скасування або зміни касаційним судом оскаржуваних рішень, згідно з ч. 1 ст. 438 КПК та з огляду на положення статей 370, 374, 404, 414 цього Кодексу.

Захисник покликається на невідповідність призначеного покарання ступеню тяжкості кримінального правопорушення та особі засудженого, при цьому не наводить в чому саме виразилась явна несправедливість призначеного покарання засудженому ОСОБА_4 .

До того ж, захисником не вказано, які доводи апеляційної скарги захисту у порушення ст. 419 цього Кодексу належним чином не дослідив, не перевірив та не оцінив, суд апеляційної інстанції та на які з них не надав відповіді.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 427 КПК, касаційна скарга, серед іншого, повинна містити вимоги особи, яка її подала із зазначенням того, яке рішення має прийняти суд касаційної інстанції.

Прохальна частина касаційної скарги має узгоджуватися з положеннями ст. 436 КПК, оскільки нечітке, суперечливе чи таке, що не відповідає наведеним вимогам, прохання скаржника унеможливлює прийняття судом касаційної інстанції відповідного рішення згідно вимог закону.

Відповідно до ст. 436 КПК суд касаційної інстанції за наслідками розгляду касаційної скарги має право: 1) залишити судове рішення без зміни, а касаційну скаргу - без задоволення; 2) скасувати судове рішення і призначити новий розгляд у суді першої чи апеляційної інстанції; 3) скасувати судове рішення і закрити кримінальне провадження; 4) змінити судове рішення.

Як убачається з прохальної частини касаційної скарги, в ній викладено прохання про скасування ухвали Одеського апеляційного суду від 27 вересня 2022 року, зміну вироку вироку Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 13 квітня 2021 року щодо ОСОБА_4 , що суперечить положенням ст. 436 КПК.

З огляду на це, особа, що подає касаційну скаргу має чітко зазначити про те, яке саме рішення повинен прийняти Суд, з урахуванням положень ст. 436 КПК.

Також, відповідно до ч. 3 ст. 427 КПК, якщо особа не бажає брати участь у касаційному розгляді, вона зазначає про це в касаційній скарзі. Однак подана касаційна скарга не містить жодних застережень щодо цієї обставини.

Крім того, в порушення вимог ч. 6 ст. 427 КПК захисником не долучено до касаційної скарги її копій з додатками в кількості, необхідній для надіслання сторонам кримінального провадження й усім учасникам судового провадження.

Наявність цих недоліків, зважаючи на те, що суд касаційної інстанції переглядає судові рішення в межах касаційної скарги, перешкоджає вирішенню питання про відкриття касаційного провадження.

Таким чином, оскільки касаційна скарга не відповідає вимогам, передбаченим ст. 427 КПК, Суд вважає за необхідне, на підставі ч. 1 ст. 429 КПК, залишити касаційну скаргу засудженого без руху та встановити строк для усунення допущених недоліків, що не може перевищувати п`ятнадцяти днів з дня отримання ухвали особою, яка подала касаційну скаргу.

Колегія суддів звертає увагу, що недоліки касаційної скарги можуть бути усунуті шляхом складання нового тексту касаційної скарги, якщо зауваження стосувалися змістовної частини скарги, та/або шляхом подання додаткових документів, якщо всупереч вимогам КПК, не додано усіх документів, які мають подаватися разом з касаційною скаргою.

На підставі викладеного та керуючись ч. 1 ст. 429 КПК, Суд

постановив:

Касаційну скаргу захисника засудженого ОСОБА_4 -адвоката ОСОБА_5 на вирок Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області від 13 квітня 2021 року та ухвалу Одеського апеляційного суду від 27 вересня 2022 року щодо ОСОБА_4 , залишити без руху і надати йому строк для усунення недоліків протягом десяти днів із дня отримання копії ухвали.

У разі неусунення зазначених в ухвалі недоліків в установлений строк скаргу буде повернуто особі, яка її подала.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:

ОСОБА_1 ОСОБА_6 ОСОБА_7