Справа № 361/629/23
Провадження № 1-кс/361/129/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26.01.23 року Броварський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого слідчого судді - ОСОБА_1

при секретарі судового засідання - ОСОБА_2

за участю:

прокурора - ОСОБА_3 ,

підозрюваного - ОСОБА_4 ,

захисника - ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Бровари Київської області клопотання слідчого слідчого відділу Броварського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 , за матеріалами досудового розслідування № 0002442 від 16 листопада 2022 рок, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженеця смт. Станично-Луганське, Луганської області, громадянина України, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , без постійного місця проживання, офіційно не працевлаштованого, не депутата, не інваліда, раніше судимого 27.09.2022 року Броварським міськрайонним судом Київської області за ч. 2 ст. 185 КК України, до покарання у виді 2 років 1 місяця обмеження волі, на підставі ст. 75 КК України звільнений від відбування покарання із іспитовим строком на 1 рік 6 місяців;

підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

До провадження слідчого судді Броварського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1 надійшло клопотання слідчого слідчого відділу Броварського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором Броварської окружної прокуратури ОСОБА_7 , за матеріалами досудового розслідування № 0002442, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 16 листопада 2022 року, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 .

В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що СВ Броварського районного управління поліції ГУ НП в Київській області розслідуються матеріали досудового розслідування № 0002442, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 16 листопада 2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Зазначає, що що ОСОБА_4 , будучи раніше судимим за злочини проти власності та маючи не зняту та не погашену у встановленому порядку судимість, на шлях виправлення не став, та вчинив новий умисний корисливий злочин за наступних обставин.

Так, 11 жовтня 2022 року о 19 годині 28 хвилин, ОСОБА_4 , перебував за адресою: АДРЕСА_2 де звернув свою увагу на продовольчі товари, які розташовувались на торгівельному стелажі біля вхідних дверей магазину «Червоний маркет».

Того ж дня, а саме 11 жовтня 2022 року о 19 годині 28 хвилин, ОСОБА_4 , в умовах воєнного стану, відповідно до Закону України від 24 лютого 2022 року № № 2102-IX «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» та указу Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», зі змінами, з корисливих мотивів, маючи на меті особисте збагачення, протиправно, впевнившись, що за його діями ніхто не спостерігає, діючи умисно, знаходячись біля торгівельних стелажів, які належать магазину «Червоний маркет», здійснив крадіжку наступного товару: засіб для прання «Grunwald» 420 мл. в кількості 24 шт. - загальною вартістю 359 грн. 76 коп. Після чого ОСОБА_4 , з вказаним товаром, не сплативши за нього грошові кошти, залишив територію магазину «Червоний маркет», розпорядившись викраденим майном на власний розсуд.

Своїми діями ОСОБА_4 завдав ФОП ОСОБА_8 майнової шкоди на суму 359 гривень 76 копійок.

Таким чином, ОСОБА_4 , своїми умисними діяннями вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 185 КК України, тобто таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинене повторно, в умовах воєнного стану.

Крім того, 19 жовтня 2022 року о 17 годині 16 хвилин, ОСОБА_4 , в умовах воєнного стану, відповідно до Закону України від 24 лютого 2022 року № № 2102-IX «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» та указу Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», зі змінами, з корисливих мотивів, маючи на меті особисте збагачення, протиправно, впевнившись, що за його діями ніхто не спостерігає, діючи умисно, знаходячись біля торгівельних стелажів, які належать магазину « ІНФОРМАЦІЯ_2 », здійснив крадіжку наступного товару: засіб для прання «Shibex» універсал 1 кг. в кількості 8 шт. - загальною вартістю 415 грн. 20 коп. Після чого ОСОБА_4 , з вказаним товаром, не сплативши за нього грошові кошти, залишив територію магазину « ІНФОРМАЦІЯ_2 », розпорядившись викраденим майном на власний розсуд.

Своїми діями ОСОБА_4 завдав ФОП ОСОБА_8 майнової шкоди на суму 415 гривень 20 копійок.

Таким чином, ОСОБА_4 , своїми умисними діяннями вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 185 КК України, тобто таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинене повторно, в умовах воєнного стану.

Крім того, 22 жовтня 2022 року о 14 годині 48 хвилини, ОСОБА_4 , в умовах воєнного стану, відповідно до Закону України від 24 лютого 2022 року № № 2102-IX «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» та указу Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», зі змінами, з корисливих мотивів, маючи на меті особисте збагачення, протиправно, впевнившись, що за його діями ніхто не спостерігає, діючи умисно, знаходячись біля торгівельних стелажів, які належать магазину «Червоний маркет», здійснив крадіжку наступного товару: салатник пластик б/кришки 2,5 в кількості 19 шт. - загальною вартістю 360 грн. 81 коп., устілки демісезонні в кількості 27 шт. - загальною вартістю 107 грн. 73 коп. Після чого ОСОБА_4 , з вказаним товаром, не сплативши за нього грошові кошти, залишив територію магазину « ІНФОРМАЦІЯ_2 », розпорядившись викраденим майном на власний розсуд.

Своїми діями ОСОБА_4 завдав ФОП ОСОБА_8 майнової шкоди на суму 468 гривень 54 копійки.

Таким чином, ОСОБА_4 , своїми умисними діяннями вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 185 КК України, тобто таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинене повторно, в умовах воєнного стану.

Крім того, 09 листопада 2022 року о 16 годині 20 хвилин, ОСОБА_4 , в умовах воєнного стану, відповідно до Закону України від 24 лютого 2022 року № № 2102-IX «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» та указу Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», зі змінами, з корисливих мотивів, маючи на меті особисте збагачення, протиправно, впевнившись, що за його діями ніхто не спостерігає, діючи умисно, знаходячись біля торгівельних стелажів, які належать магазину « ІНФОРМАЦІЯ_2 », здійснив крадіжку наступного товару: шкарпетки жіночі «Червона Марка» в кількості 46 шт. - загальною вартістю 869 грн. 40 коп. Після чого ОСОБА_4 , з вказаним товаром, не сплативши за нього грошові кошти, залишив територію магазину « ІНФОРМАЦІЯ_2 », розпорядившись викраденим майном на власний розсуд.

Своїми діями ОСОБА_4 завдав ФОП ОСОБА_8 майнової шкоди на суму 869 гривень 40 копійок.

Таким чином, ОСОБА_4 , своїми умисними діяннями вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 185 КК України, тобто таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинене повторно, в умовах воєнного стану.

Крім того, 10 листопада 2022 року о 12 годині 07 хвилин, ОСОБА_4 , в умовах воєнного стану, відповідно до Закону України від 24 лютого 2022 року № № 2102-IX «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» та указу Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», зі змінами, з корисливих мотивів, маючи на меті особисте збагачення, протиправно, впевнившись, що за його діями ніхто не спостерігає, діючи умисно, знаходячись біля торгівельних стелажів, які належать магазину « ІНФОРМАЦІЯ_2 », здійснив крадіжку наступного товару: шкарпетки чоловічі «Червона Марка» в кількості 58 шт. - загальною вартістю 1101 грн. 42 коп. Після чого ОСОБА_4 , з вказаним товаром, не сплативши за нього грошові кошти, залишив територію магазину « ІНФОРМАЦІЯ_2 », розпорядившись викраденим майном на власний розсуд.

Своїми діями ОСОБА_4 завдав ФОП ОСОБА_8 майнової шкоди на суму 1101 гривень 42 копійки.

Таким чином, ОСОБА_4 , своїми умисними діяннями вчинив кримінальне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 185 КК України, тобто таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинене повторно, в умовах воєнного стану.

Крім того, 10 листопада 2022 року о 14 годині 55 хвилин, ОСОБА_4 , в умовах воєнного стану, відповідно до Закону України від 24 лютого 2022 року № № 2102-IX «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» та указу Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», зі змінами, з корисливих мотивів, маючи на меті особисте збагачення, протиправно, впевнившись, що за його діями ніхто не спостерігає, діючи умисно, знаходячись біля торгівельних стелажів, які належать магазину «Червоний маркет», здійснив крадіжку наступного товару: шкарпетки жіночі «Червона Марка» 25р. в кількості 12 шт. - загальною вартістю 227 грн. 88 коп., шкарпетки жіночі « Червона Марка » 23р. в кількості 17 шт. - загальною вартістю 322 грн. 83 коп. Після чого ОСОБА_4 , з вказаним товаром, не сплативши за нього грошові кошти, залишив територію магазину « ІНФОРМАЦІЯ_2 », розпорядившись викраденим майном на власний розсуд.

Своїми діями ОСОБА_4 завдав ФОП ОСОБА_8 майнової шкоди на суму 550 гривень 71 копійка.

Таким чином, ОСОБА_4 , своїми умисними діяннями вчинив кримінальні правопорушення, передбачені ч. 4 ст. 185 КК України, тобто таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинене повторно, в умовах воєнного стану.

ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні таємного викрадення чужого майна (крадіжка), вчиненому повторно, в умовах воєнного стану, тобто у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4. ст. 185 КК України.

03 січня 2023 року ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

Під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених п. 1, 2, 3, 4, 5 ст. 177 КПК України, а саме:

- п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України - обґрунтовується тим, що підозрюваний ОСОБА_4 , обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 Кримінального кодексу України, санкція за яке передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років, а відтак розуміючи, що у разі визнання його винним у вчиненні вказаного злочину йому загрожує покарання у виді позбавлення волі, через що останній може переховуватися від органів досудового розслідування та суду. Окрім цього підозрюваний не одружений, офіційно не працевлаштований, за місце прописки не проживає, постійного місця проживання не має, що свідчить про відсутність у нього міцних соціальних зв`язків.

- п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України - обґрунтовується тим, що підозрюваний ОСОБА_4 може незаконно впливати на потерпілого, свідків у вказаному проваджені, які надавали викривальні покази щодо нього, оскільки йому відомо їхні місця проживання, роботи та контактні телефони, а відтак підозрюваний, перебуваючи на свободі матиме можливість незаконно впливати на них, таким чином перешкоджати повному та об`єктивному проведенню досудового розслідування.

- п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України - обґрунтовується тим, що підозрюваний ОСОБА_4 може вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки, будучи раніше судимим 27.10.2022 року Броварським міськрайонним судом Київської області за ч. 2 ст. 185 КК України, до покарання у виді 2 років 1 місяця обмеження волі, на підставі ст. 75 КК України звільнений від відбування покарання із іспитовим строком на 1 рік 6 місяців, на шлях виправлення не став та продовжує вчиняти злочини проти власності.

У органу досудового розслідування є достатні підстави вважати, що будь-який інший запобіжний захід, не пов`язаний із позбавленням волі, не може забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного ОСОБА_4 .

У органу досудового розслідування є підстави вважати, що підозрюваний ОСОБА_9 , вчинив кримінальне правопорушення передбачене ч. 1 ст. 307 КК України, яке відповідно до ст. 12 КК України віднесено до злочину тяжкого, тому відносно нього необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою оскільки, існують ризики передбачені ст. 177 КПК України.

З урахуванням наведених підстав, в обґрунтування необхідності застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, орган досудового розслідування вважає, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів, не може запобігти зазначеним ризикам, у зв`язку з чим, слідчий, за погодженням з прокурором, звернувся з вищезазначеним клопотанням до суду.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, просив його задовольнити.

Захисник в судовому засіданні проти клопотання заперечував. Проси відмовити в задоволенні клопотання.

Підозрюваний в судовому засіданні підтримав думку захисника.

Заслухавши прокурора, підозрюваного та його захисника, вивчивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до висновку про задоволення клопотання, у зв`язку з наступним.

При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності підстав, зазначених статтею 177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, які зазначені статтею 178 КПК України.

Клопотання подано до суду та судове засідання відбувається у встановлені законом строк.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.

Злочин, в скоєнні якого підозрюється ОСОБА_4 , відноситься до категорії тяжких злочинів, покарання за яке, передбачено у вигляді позбавлення волі строк понад п`ять років.

Окрім того, матеріали клопотання про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою містять докази того, що ОСОБА_4 , раніше судимий за таємне викрадення чужого майна (ч. 2 ст. 185 КК України,).

Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя виходить з практики Європейського суду з прав людини (рішення «Нечипорук і Йонкало проти України») відповідно до якої «обґрунтована підозра» означає наявність фактів чи інформації, які могли б переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що особа, можливо, вчинила злочин.

У розглядуваному клопотанні наведені дані, які вказують на підозру у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, та які не викликають розумних сумнівів у цьому.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

У своїх рішеннях Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси поваги до особистої свободи.

Аналізуючи ризик переховуванням від органів досудового розслідування та суду в контексті практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Panchenko v. Russia (Панченко проти Росії)). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciev v. Moldova (Бекчиєв проти Молдови).

Аналізуючи даний ризик, суд звертає увагу, що підозрюваний офіційно не працює, раніше був судимим за вчинення крадіжки.

З матеріалів провадження вбачається, ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке інкримінується йому органом досудового розслідування, оскільки в розпорядженні слідчого є зібрані у встановленому законом порядку достатні фактичні данні, які свідчать про наявність ознак кримінального правопорушення, що інкримінується йому органом досудового розслідування.

Згідно ч. ч. 1, 3 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

А відтак, суд приходить до висновку, що є достатні підстави для обрання щодо ОСОБА_4 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки жоден із більш м`яких запобіжних заходів, на даній стадій досудового розслідування, не зможе запобігти вищезазначеним ризикам.

Тому, суд приходить до висновку, що є достатні підстави для задоволення клопотання щодо ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді у вигляді тримання під вартою.

Доведені слідчим та прокурором ризики за п.п.1, 3 та п.5 ч.1 ст. 177 КПК України є суттєвими, і, як засвідчили обставини, якими обґрунтовується клопотання, їм неможливо запобігти в умовах застосування до підозрюваного будь-якого іншого запобіжного заходу, окрім тримання під вартою, оскільки інші запобіжні заходи не пов`язані з виключними запобіжниками у комунікації та переміщеннях підозрюваного не можуть їм запобігти.

При цьому суд враховує, що відповідно до правової позиції, викладеної у п. 80 рішення Європейського суду з прав людини від 10 лютого 2011 року у справі «Марченко проти України», при розгляді клопотання про обрання, зміну або продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, має бути розглянута можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів.

На підставі ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених КПК України, крім випадків передбачених ч. 4 ст. 183 КПК України.

Відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину визначається у межах від двадцяти до восьмидесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що у відповідності до абз. 4 ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2023 рік» складає з 01 січня 2023 року від 53 680 до 214 720 гривень.

Таким чином, приймаючи до уваги, що злочин у якому підозрюється ОСОБА_4 , передбачений ч. 4 ст. 185 КК України за визначенням ст. 12 КК України є тяжким злочином, зважаючи на визначені п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України межі розміру застави щодо особи, підозрюваної у вчиненні тяжкого злочину з тим, щоб розмір застави достатньою мірою гарантував виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не був завідомо непомірним для такої особи, приймаючи до уваги вимог ч.4 ст.183 КПК України слідчий суддя вважає достатнім визначити розмір застави на рівні 20 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, з визначенням обов`язків, передбачених ст. 194 КПК України, застосувавши запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування.

Керуючись ст. ст.131,176-178, 182, 183,193,194,196,197 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :

Клопотання - задовольнити.

Обрати підозрюваному ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в межах строку досудового розслідування, тобто до 03.03.2023 включно, взявши його під варту в залі суду.

Встановити ОСОБА_4 заставу яка дорівнює 20 розмірам прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 53 680 гривень, які необхідно внести у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому КМУ.

Застава може бути внесена на депозитний рахунок: отримувач: ТУ ДСА України у Київській області, , МФО: 820172, банк: Державна казначейська служба України в м. Києві, р/р № UA0018661; призначення платежу: «застава за … П.І.Б., дата народження особи, за яку вноситься застава, згідно з ухвалою …(назва суду)… від … (дата ухвали)… по справі №…, кримінальне провадження №….» та надати документ, що підтверджує внесення застави до Броварського міськрайонного суду Київської області.

В разі внесення застави уповноваженій службовій особі місця ув`язнення необхідно негайно звільнити ОСОБА_4 з-під варти та повідомити про це слідчого, прокурора та слідчого суддю, або суд.

З моменту звільнення ОСОБА_4 з-під варти у зв`язку з внесенням застави він буде вважатися таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

В разі внесення застави покласти на ОСОБА_4 наступні обов`язки:

- прибувати до визначеної службової особи із встановленою періодичністю;

- не відлучатися із населеного пункту, в якому ОСОБА_4 проживає (Київська область, Броварський район), без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;

Термін обов`язків, покладених слідчим суддею, у разі внесення застави визначити до 03.03.2023 року включно.

В разі невиконання вище перелічених обов`язків, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя, суд вирішує питання про застосування запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу з урахуванням положень ч. 7 ст. 194 КПК України.

Ухвала щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Ознайомити та вручити підозрюваному під розпис копію ухвали про обрання запобіжного заходу.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1