Справа № 712/3275/23
Провадження № 1-кс/712/1594/23
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 квітня 2023 року слідчий суддя Соснівського районного суду м. Черкаси ОСОБА_1 , перевіривши матеріали скарги ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 на бездіяльність службової особи ТУ ДРБ, розташованого в м. Києві (з дислокацією у м. Черкаси) щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР,

в с т а н о в и в :

ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 звернулися до слідчого судді зі скаргою на бездіяльність посадових осіб ТУ ДРБ, розташованого в м. Києві (з дислокацією у м. Черкаси) щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР, у якій просить зобов`язати уповноважену особу ТУ ДРБ, розташованого в м. Києві (з дислокацією у м. Черкаси) внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань згідно заяви адвоката ОСОБА_5 про вчинення службовими особами Смілянського ВП ГУНП в Черкаській області кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України, та розпочати досудове розслідування.

Розглянувши дану, скаргу слідчий суддя виходить з такого.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, у неповерненні тимчасово вилученого майна згідно з вимогами статті 169 цього Кодексу, а також у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк, - заявником, потерпілим, його представником чи законним представником, підозрюваним, його захисником чи законним представником, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, володільцем тимчасово вилученого майна, іншою особою, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування.

Згідно вимог ч. 1 ст. 304 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом 10 днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого, дізнавача чи прокурора оформляється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Відповідно до п. 3 ч.2 ст. 304 КПК України скарга повертається, якщо скарга подана після закінчення строку, передбаченого частиною першою цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

В пункті 2 листа № 1640/0/4-12 від 9 листопада 2012 року Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних та кримінальних справ звертає увагу на те, що у статті 303 КПК визначено порядок оскарження бездіяльності, яка може полягати в наступному: 1) бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Слід мати на увазі, що відповідно до вимог ч. 1 ст. 214 КПК бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань, означає невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань впродовж 24 годин після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.

Відповідно до п. 1 Розділу 3 «Строки внесення відомостей до реєстру» Положення про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, затвердженого наказом Генерального прокурора України від 30 червня 2020 року №298 (зі змінами, внесеними наказом Генерального прокурора від 23.11.2021 № 377), унесення відомостей до Реєстру здійснюється з дотриманням строків, визначених КПК України та цим Положенням, а саме про заяву, повідомлення про вчинені кримінальні правопорушення - у термін, визначений частиною першою статті 214 КПК України.

В пункті 3 вищевказаного Листа Вищого спеціалізованого суду України зазначено, що у випадку пропуску строку, встановленого для подання скарги, скарга повертається особі, якщо при її поданні особа не порушила питання про поновлення цього строку. Слідчий суддя, за наявності відповідної заяви, може поновити строк, якщо його було порушено з поважних причин (хвороба, відрядження, стихійне лихо, хвороба близьких родичів тощо). Підставою для поновлення строків також може бути визнано й об`єктивні причини, внаслідок яких особа не змогла вчасно реалізувати своє право на подання скарги.

Так, із змісту скарги вбачається, що 10.02.2023 адвокат ОСОБА_5 в інтересах ОСОБА_2 , ОСОБА_2 , ОСОБА_4 звернувся до ТУ ДРБ, розташованого в м. Києві (з дислокацією у м. Черкаси) із заявою про вчинення службовими особами Смілянського ВП ГУНП в Черкаській області кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 366 КК України.

Згідно ч. 1 ст. 214 КПК України, слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування.

Отже, у дотримання вимог ст. 214 КПК України, слідчий мав внести відомості до ЄРДР не пізніше 11.02.2023.

Відповідно до ст. 113 КПК України процесуальні строки - це встановлені законом або відповідно до нього прокурором, слідчим суддею або судом проміжки часу, у межах яких учасники кримінального провадження зобов`язані (мають право) приймати процесуальні рішення чи вчиняти процесуальні дії. Будь-яка процесуальна дія або сукупність дій під час кримінального провадження мають бути виконані без невиправданої затримки і в будь-якому разі не пізніше граничного строку, визначеного відповідним положенням цього Кодексу.

Частиною 2 ст. 115 КПК України передбачено, що при обчисленні строку годинами строк закінчується в останню хвилину останньої години.

Тобто відлік десятиденного строку оскарження бездіяльності щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР за повідомленням адвоката ОСОБА_5 від 10.02.2023 почався з 12.02.2023 і сплив відповідно 22.02.2023, але зі скаргою на бездіяльність щодо невнесення відомостей до ЄРДР заявник звернувся лише 31.03.2023 (поштовий штемпель на поштовому конверті), тобто з пропуском встановленого процесуальним законом строку.

Слідчий суддя звертає увагу на те, що до скарги не надано будь-яких доказів, які свідчать про те, що адвокат ОСОБА_5 та/або ОСОБА_2 , ОСОБА_2 , ОСОБА_4 зверталися у період з 11.02.2023 по 31.03.2023 до слідчого ТУ ДРБ, розташованого в м. Києві (з дислокацією у м. Черкаси) про стан розгляду заяви від 10.02.2023.

Відповідно до рішення Європейського Суду з прав людини від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» наголошено на тому, що особа в розумні інтервали часу має вживати заходи, щоб дізнатись про стан відомого їй судового провадження.

Практика Європейського суду з прав людини, яка відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» є джерелом права, свідчить про те, що право на звернення до суду не є абсолютним і може бути обмеженим, в тому числі і встановленням строків для звернення до суду за захистом порушених прав (наприклад, справа «Стаббігс та інш. проти Великобританії» рішення від 22 жовтня 1996 року, «Девеер проти Бельгії» рішення від 27 лютого 1980 року).

У пунктах 93-96 ВП ВС у постанові від 19.01.2023 у справі № № 140/1770/19 зазначила, що встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників … судочинства та своєчасного виконання ними передбачених … певних процесуальних дій. Інститут строків … сприяє досягненню юридичної визначеності в публічно-правових відносинах, а також стимулює учасників … процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов`язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними. Порівняльний аналіз словоформ «дізналася» та «повинна була дізнатися» дає підстави для висновку про презумпцію можливості та обов`язку особи знати про стан своїх прав. Незнання про порушення через байдужість до своїх прав або небажання дізнатися не є поважною причиною пропуску строку звернення до суду.

Як вбачається зі змісту скарги, скаржники взагалі не просять поновити строк на подання скарги.

У п. 3 ч. 2 ст. 304 КПК України вказано, що скарга повертається, якщо скарга подана після закінчення строку, передбаченого частиною 1 цієї статті, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку або слідчий суддя за заявою особи не знайде підстав для його поновлення.

Ураховуючи ті обставини, що скарга ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 на бездіяльність службової особи ТУ ДРБ, розташованого в м. Києві (з дислокацією у м. Черкаси) щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР подана заявниками з пропуском десятиденного строку, передбаченого частиною 1 ст. 304 КПК України, і скаржники не порушують питання про поновлення пропущеного строку, тому скарга підлягає поверненню заявникам на підставі п. 3 ч. 2 ст. 304 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 303, 304, 309, 376 КПК України, слідчий суддя

п о с т а н о в и в :

Повернути скаргу ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 на бездіяльність службової особи ТУ ДРБ, розташованого в м. Києві (з дислокацією у м. Черкаси) щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР.

Копію ухвали направити представнику скаржників адвокату ОСОБА_5 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1