Справа № 296/6885/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
10 листопада 2022 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 , за участю секретаря судових засідань ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Житомирі скаргу на бездіяльність прокурора Житомирської обласної прокуратури щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань та зобов`язання вчинити певні дії,-
ВСТАНОВИВ:

14.10.2022 ОСОБА_4 звернулася до слідчого судді зі скаргою на бездіяльність прокурора Житомирської обласної прокуратури щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань та зобов`язання вчинити певні дії і просить зобов`язати прокурора Житомирської обласної прокуратури виконати вимоги заяви від 07.10.2022, а саме внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про кримінальні правопорушення Департаменту містобудування земельних відносин Житомирської міської ради, передбачені ст.ст.364, 366, 367 КК України; визнати ОСОБА_4 потерпілою.
В обґрунтування скарги зазначає, що 07.10.2022 подала до Житомирської обласної прокуратури заяву про вчинення кримінальних правопорушень Департаментом містобудування земельних відносин Житомирської міської ради, однак, станом на 13.10.2022 жодної інформації по її заяві від 07.10.2022 надано не було.
Враховуючи вищевикладене просить скаргу задовольнити.

17.10.2022 ухвалою слідчого судді Корольовського районного суду м.Житомира відкрито провадження за скаргою.

Згідно ч.4 ст.107 КПК України під час розгляду клопотання здійснювалось фіксування судового процесу технічними засобами.

У судовому засіданні заявник ОСОБА_4 вимоги скарги підтримала і просила задовольнити.

Прокурор ОСОБА_3 у судовому засіданні заперечував щодо задоволення скарги з підстав, викладених у поданих запереченнях на скаргу. Пояснив, що порушені у зверненні питання належать до компетенції Житомирської окружної прокуратури, тому звернення ОСОБА_4 від 07.10.2022 надіслано до Житомирської окружної прокуратури для перевірки та прийняття рішення згідно з вимогами КПК України.
Про результати звернення 11.10.2022 за вих. №09/1-р-22 повідомлено ОСОБА_4 , якій роз`яснено вимоги ст.ст.303-307 КПК України щодо оскарження рішення, дій чи бездіяльності дізнавача, слідчого або прокурора до суду.
За результатами розгляду звернення 20.10.2022 Житомирською окружною прокуратурою розпочато досудове розслідування кримінального провадження №0000181 за фактом підроблення посадовими особами Житомирської міської ради довіреності №15/12 від 11.01.2020, якою уповноважено відповідну посадову особу представляти Департамент містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради в усіх судових установах України, тобто за ч.1 ст.366 КК України.
Наразі досудове розслідування триває та вживаються заходи щодо встановлення всіх обставин кримінального правопорушення і забезпечення всебічного, повного та неупередженого розслідування кримінального провадження. ОСОБА_4 вже викликали на допит для дачі пояснень за її заявою.
У ході досудового розслідування буде вирішуватися і питання щодо кваліфікації виявлених кримінальних правопорушень.
Просить залишити скаргу без задоволення.

Заслухавши пояснення заявника, прокурора, дослідивши матеріали скарги, слідчий суддя приходить до наступного висновку.

З наданих заявником матеріалів вбачається, що ОСОБА_4 07.10.2022 року звернулася до Житомирської обласної прокуратури із заявою про вчинення кримінальних правопорушень і просила внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань відомості про кримінальні правопорушення вчиненні Департаментом містобудування земельних відносин Житомирської міської ради, передбачені ст.ст.364, 366, 367 КК України; визнати ОСОБА_4 потерпілою.
Відповідно до листа Житомирської обласної прокуратури від 11.10.2022 №09/1-р-22 заяву ОСОБА_4 скеровано до Житомирської окружної прокуратури для перевірки та прийняття рішення згідно з вимогами КПК України.
20.10.2022 Житомирською окружною прокуратурою розпочато досудове розслідування кримінального провадження №0000181 за фактом підроблення посадовими особами Житомирської міської ради довіреності №15/12 від 11.01.2020, якою уповноважено відповідну посадову особу представляти Департамент містобудування та земельних відносин Житомирської міської ради в усіх судових установах України, тобто за ч.1 ст.366 КК України.

Частиною 1 статті 303 КПК України встановлено, які рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора можуть бути оскаржені на досудовому провадженні.
Так, згідно п.1 ч.1 ст.303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена бездіяльність слідчого, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.
Згідно з ч.1 ст.214 КПК України слідчий, прокурор, невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування.
Відповідно до п.4 ч.5 ст.214 КПК України до Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості про короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.
Положенням про порядок ведення Єдиного реєстру досудових розслідувань, яке затверджено наказом Офісу Генерального прокурора від 30.06.2020 №298, передбачено, що відомості про кримінальне правопорушення, викладені у заяві, повідомленні чи виявлені з іншого джерела, повинні відповідати вимогам пункту 4 частини п`ятої статті 214 КПК України, зокрема мати короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення (п.п.2 п.1 Розділу 2 Положення)
Отже, кримінально-процесуальне законодавство передбачає внесення до ЄРДР не будь-яких заяв, які надходять до органів досудового розслідування при здійсненні ними своїх повноважень, а лише тих, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, тобто, заява має містити достатні дані про наявність в описаній події ознак складу злочину, поняття якого визначено ст.11 КК України.
Крім того, відповідно до ч.1 ст.2 КК України підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом.
Таким чином певне звернення особи можна розглядати саме як заяву чи повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення, якщо воно містить реальні об`єктивні дані ( а не суто гіпотетичні, надумані чи уявні), які вказують на можливий факт вчинення певного діяння, яке має ознаки кримінального правопорушення. При цьому, навіть якщо заявник прямо назве певне діяння злочином, то це не означає автоматично, що подія злочину насправді мала місце, оскільки заявник може помилятися в юридичній оцінці відповідних фактів.
Також відповідно до правового висновку, наведеного у постанові Касаційного кримінального суду у складі Верховного Суду від 30.09.2021 в справі № 556/450/18, "підставою початку досудового розслідування є не будь-які прийняті та зареєстровані заяви, повідомлення, а лише ті з них, з яких вбачаються вагомі обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, короткий виклад яких разом із прізвищем, ім`ям, по-батькові (найменуванням) потерпілого або заявника, серед іншого, вноситься до ЄРДР".

Тобто для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до ЄРДР заявник у повідомленні про кримінальне правопорушення має зазначити конкретні відомі йому обставини об`єктивної сторони такого правопорушення (яке саме кримінальне правопорушення відбулось, де, коли, в чому полягало, які особи, причетні до його скоєння тощо). Такі обставини можуть бути неповними (в силу недостатньої обізнаності заявника, неочевидності вчинення кримінального правопорушення, з огляду на початкову стадію сприйняття та дослідження цих подій чи з інших причин), але в той же час достатніми для попередньої кваліфікації такого діяння саме як кримінального правопорушення за певною статтею КК. Якщо ж зі змісту заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення є очевидним, що обставини, викладені в ньому, не свідчать про те, що існує ймовірність вчинення будь-якого кримінального правопорушення і ці обставини для отримання зазначеного вище висновку не потребують перевірки засобами кримінального процесу або в силу його занадто абстрактного характеру неможливо встановити ні попередню кваліфікацію кримінального правопорушення, ні предмет, межі та напрямок досудового розслідування, яке зініціюється заявником, то такі повідомлення не мають вноситися до ЄРДР.

Відповідно до ч.2 ст.307 КПК України ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора під час досудового розслідування може бути про скасування рішення слідчого, дізнавача чи прокурора; скасування повідомлення про підозру; зобов`язання припинити дію; зобов`язання вчинити певну дію; відмову у задоволенні скарги.

Ураховуючи, що за результатами розгляду звернення 20.10.2022 Житомирською окружною прокуратурою розпочато та здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000181 від 20.10.2022, тому підстави для задоволення скарги відсутні.
Також ОСОБА_4 було подано заяву, у якій заявник просила, щоб всі запитання викладалися у письмовій формі та надала розроблений нею бланк для запитань.
Відповідно до ч.1 ст.1 КПК України порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України.
Згідно ст.3 КПК України до повноважень слідчого судді належить здійснення судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні у порядку, передбаченому цим Кодексом.
Таким чином, ураховуючи, що чинним кримінально процесуальним законодавством України не передбачено задавати питання у письмовій формі у наданому ОСОБА_4 бланку, тому слідчий суддя не вбачає наявність підстав для задоволення такого клопотання.
Що стосується заяви про встановлення повноважень прокурора, то відповідно до положень ст.21 Закону України "Про прокуратуру" прокурори мають службове посвідчення. Положення про службове посвідчення та його зразок затверджуються Генеральним прокурором. Згідно п.2 Положення про службове посвідчення прокурора, затвердженого Наказом Генерального прокурора від 24 квітня 2020 року № 200, службове посвідчення прокурора є офіційним документом, який засвідчує належність посадової особи до системи прокуратури України, підтверджує її посаду, а також повноваження, визначені законодавством.
Прокурор ОСОБА_3 у судовому засіданні надав слідчому судді службове посвідчення для встановлення його особи та підтвердження повноважень, тобто прокурор належним чином підтвердив свої повноваження.

Керуючись ст.ст.303-307, 309 КПК України, слідчий суддя, -
ПОСТАНОВИВ:
У задоволенні скарги відмовити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду на протязі 5 діб з дня її винесення.

Слідчий суддя ОСОБА_1