УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 грудня 2022 року

м. Харків

справа № 638/13757/20

провадження № 1-кп/638/596/22

Дзержинський районний суд міста Харкова у складі судді ОСОБА_1 , розглянувши клопотання представника потерпілої ОСОБА_2 адвоката ОСОБА_3 про проведення судового засідання в режимі відеоконференції у порядку дистанційного судового провадження з розгляду кримінального провадження №0001007 від 13 серпня 2020 року стосовно ОСОБА_4 за обвинуваченням у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 286 КК України,

установив:

В провадженні Дзержинського районного суду м. Харкова перебувають матеріали кримінального провадження №0001007 від 13 серпня 2020 року стосовно ОСОБА_4 за обвинуваченням у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 286 КК України.

Відповідно до приписів частини першої та дев`ятої статті 336 КПК України судове провадження може здійснюватися у режимі відеоконференції під час трансляції з іншого приміщення, у тому числі яке знаходиться поза межами приміщення суду (дистанційне судове провадження), у тому числі при наявності достатніх підстав, визнаних судом. Дистанційне судове провадження згідно з правилами цієї статті може здійснюватися в судах першої, апеляційної та касаційної інстанцій, Верховному Суді України під час здійснення судового провадження з будь яких питань, розгляд яких віднесено до компетенції суду.

12 грудня 2022 року представником потерпілої ОСОБА_2 адвокатом ОСОБА_3 до суду подано клопотання, в якому просить провести судове засідання за його участю у режимі відеоконференції, поза межами суду з використанням власних технічних засобів, а саме за допомогою системи відеоконференцзв`язку «ЕаsyCon», у зв`язку з неможливістю прибуття до Дзержинського районного суду м. Харкова.

Частиною другою статті 336 КПК України визначено, що суд ухвалює рішення про здійснення дистанційного судового провадження за власною ініціативою або за клопотанням сторони чи інших учасників кримінального провадження.

24 лютого 2022 року Указом Президента України № 64/2022 введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, який згідно із Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про продовження строку дії воєнного стану в Україні" від 16 листопада 2022 року № 2738-IX продовжено з 05 години 30 хвилин 21 листопада 2022 року строком на 90 діб, до 19 лютого 2023 року.

Статтею 64 Конституції України передбачена можливість введення в Україні воєнного або надзвичайного стану. При цьому можуть встановлюватися певні обмеження прав і свобод людини із зазначенням строку дії цих обмежень.

Згідно зі статтею 1 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності.

Відповідно до статті 10 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» у період воєнного стану не можуть бути припинені повноваження Президента України, Верховної Ради України, Кабінету Міністрів України, Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, а також судів, органів прокуратури України, органів, що здійснюють оперативно-розшукову діяльність, досудове розслідування, та органів, підрозділи яких здійснюють контррозвідувальну діяльність.

Згідно з положеннями статті 122 цього закону в умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України. Повноваження судів, органів та установ системи правосуддя, передбачені Конституцією України, в умовах правового режиму воєнного стану не можуть бути обмежені.

Положеннями статті 3 Конституції України визначено, що людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю.

Рішенням Вищої ради правосуддя № 1845/0/15-21 затверджено Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи. Документом визначено порядок функціонування в судах та органах системи правосуддя окремих підсистем (модулів) ЄСІТС, зокрема підсистем «Електронний кабінет», «Електронний суд» та підсистеми відеоконференцзв`язку.

Підсистема відеоконференцзв`язку ЄСІТС надає можливість у режимі відеоконференції брати участь у судовому засіданні поза межами приміщення суду за допомогою свого Електронного кабінету та власних технічних засобів, або в приміщенні іншого суду за допомогою технічних засобів суду.

Авторизація користувачів в Підсистемі відеоконференцзв`язку ЄСІТС може здійснюватися за допомогою: введення логіну та паролю; КЕП (кваліфікований електронний підпис); використання підсистеми Електронний кабінет.

Таким чином, учасники справи беруть участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду з використанням власних технічних засобів та електронного підпису згідно з вимогами Положення про Єдину судову інформаційно-комунікаційну систему та/або положень, що визначають порядок функціонування її окремих підсистем (модулів). Підтвердження особи учасника справи здійснюється із застосуванням електронного підпису, а якщо особа не має такого підпису, то у порядку, визначеному Законом України «Про Єдиний державний демографічний реєстр та документи, що підтверджують громадянство України, посвідчують особу чи її спеціальний статус» або Державною судовою адміністрацією України.

Ризики технічної неможливості участі в відеоконференції поза межами приміщення суду, переривання зв`язку тощо несе учасник справи, який подав відповідну заяву.

Виходячи з об`єктивних обставин непереборної сили, що зумовлено введенням воєнного стану в Україні, зважаючи на активні бойові дії на адміністративно - територіальній одиниці місця розташування суду, а відтак, існуючу загрозу життю та небезпеку для здоров`я, що за таких обставин унеможливлює безпосередню участь учасників справи у судовому засіданні, з метою забезпечення безпеки та уникнення загрози життю учасників судового процесу, та, водночас, дотримання швидкого, повного та неупередженого судового розгляду, зважаючи на те, що кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки, суд доходить висновку про можливість проведення судового засідання із представником потерпілої у порядку дистанційного судового провадження в режимі відеоконференції.

Керуючись статтями 336, 369, 392 КПК України, суд

ухвалив:

Клопотання представника потерпілої ОСОБА_2 адвоката ОСОБА_3 про проведення судового засідання в режимі відеоконференції у порядку дистанційного судового провадження з розгляду кримінального провадження №0001007 від 13 серпня 2020 року стосовно ОСОБА_4 за обвинуваченням у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною першою статті 286 КК України задовольнити.

Судове засідання, яке призначене в приміщенні суду за адресою: м. Харків, проспект Перемоги, буд. 52 В, зал судових засідань № 3 на 10 годину 40 хвилин 12 грудня 2022 року, здійснювати у порядку дистанційного судового провадження в режимі відеоконференції за допомогою системи відеоконференцзв`язку «ЕаsyCon» (https://easycon.com.ua/) із представником потерпілої ОСОБА_3 .

Інструкція участі в судовому засіданні в режимі відеоконференції за допомогою програмного забезпечення «ЕаsyCon» знаходиться за веб - посиланням: https://easycon.com.ua/vkz_help_uk-ua.pdf.

Хід і результати процесуальних дій, проведених у режимі відеоконференції, фіксувати за допомогою технічних засобів відеозапису.

Про день, час та місце проведення судового засідання повідомити учасників судового провадження.

Ухвала остаточна та оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1