У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 вересня 2022 року місто Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_7, при секретарі ОСОБА_8., за участю прокурора ОСОБА_9 підозрюваного ОСОБА_1 , захисника ОСОБА_10 розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві клопотання прокурора Київської обласної прокуратури ОСОБА_9 поданого у кримінальному провадженні № 0000211 від 07 вересня 2022 року, про тримання під вартою відносно ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України

У С Т А Н О В И В:

У провадженні ГУ НП в Київській області перебуває кримінальне провадження № 0000211 від 07 вересня 2022 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

07 вересня 2022 року о 14:20 год ОСОБА_2 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

08 вересня 2022 року ОСОБА_2 вручено письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КПК України, у якому зазначено, що ОСОБА_2 , діючи умисно, за попередньою змовою групою осіб, під час дії воєнного стану на території України, разом з ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , приблизно о 12 год. 40 хв. 07.09.2022, шляхом підбору ключа, проник до квартири АДРЕСА_1 , де подальшому, умисно, з метою незаконного збагачення за рахунок чужого майна, таємно від оточуючих, з корисливих спонукань, користуючись тим, що його дії залишаються непоміченими сторонніми особами, зі шкафу кімнати викрав грошові кошти в сумі 7000 грн, купюрами номіналом по 100, 200, 500 та 1000 грн., срібний ланцюжок зі срібним хрестиком вартістю 1000 гривень, зі стільця поряд з ліжком кімнати настільну лампу білого кольору вартістю 300 гривень, які належать потерпілому ОСОБА_6 . Тим самим заподіяв потерпілому ОСОБА_6 матеріальну шкоду на суму 8300 гривень.

Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав в повному обсязі та просив його задовольнити з підстав у ньому наведених.

Підозрюваний та його захисник заперечували проти клопотання та застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, посилаючись на необґрунтованість пред`явленої ОСОБА_2 підозри. Крім того, зазначили, що обрання більш м`якого запобіжного заходу зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, а у разі застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою визначити мінімальний розмір застави.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали справи, вислухавши прокурора, захисника та підозрюваного доходить до висновку, що клопотання підлягає задоволенню виходячи з наступних підстав.

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, вважати, що підозрюваний, може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Суд враховує вимоги ст. 177 КПК України, а саме те, що метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, а також перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Згідно ст. 178 КПК України, крім наявності ризиків, зазначених у ст. 177 КПК України, тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється - є однією з обставин, що враховуються при обранні запобіжного заходу.

Також суд враховує вимоги ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, фактичні обставини справи, особу підозрюваного та характер висунутого обвинувачення, тяжкість можливого покарання в їх взаємозв`язку з можливими ризиками у справі.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року № 3477-IV, передбачено, що при розгляді справ суди застосовують Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.

В рішенні Європейського суду з прав людини у справі «Нечипорук та Йонкало проти України» від 21 квітня 2011 року термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення. Вказана позиція відображена, зокрема й в рішенні Суду від 30 серпня 1990 року у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства».

У матеріалах клопотання достатньо наявних даних, які указують на факти, що ОСОБА_2 міг вчинити вказане правопорушення і такі є переконливим для суду.

Оскільки на даному етапі кримінального провадження не допускається вирішення тих питань, які повинен вирішувати суд під час розгляду по суті, а саме питань, пов`язаних з оцінкою доказів з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні кримінального правопорушення, то слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів лише визначає, що причетність ОСОБА_2 до вчинення кримінального правопорушення, підозра у якому йому повідомлена, є вірогідною та достатньою для застосування щодо нього такого обмежувального заходу, як тримання під вартою.

На стадії досудового розслідування слідчий суддя наділений лише повноваженнями на перевірку обґрунтованості підозри, яка за своїм змістом до процедури висунення обвинувачення в порядку, передбаченому КПК України, на стадії досудового розслідування є обґрунтованим припущенням про вчинення особою кримінального правопорушення, повідомлення про яке складається на певному етапі досудового розслідування, коли є підстави для формулювання підозри (ч. 1 ст. 276 КПК України). Повідомлення про підозру персоніфікує кримінальне провадження, є юридичним фактом, що породжує виникнення кримінальних процесуальних правовідносин, та етапом, з якого починає реалізовуватися кримінальна відповідальність.

З наведених обставин, проводячи оцінку наданих суду матеріалів, доводів учасників процесу, слідчий суддя вважає, що підозра є обґрунтованою, і доводи сторони захисту такої обґрунтованості не спростовують.

При вирішенні питання про ризики, слідчий суддя враховує те, що ОСОБА_2 раніше не судимий згідно ст. 89 КК України, має постійне місце проживання, інкриміноване правопорушення вчинив в умовах воєнного стану.

У той же час, ОСОБА_2 , як зазначено вище, інкримінується вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України, тобто останній підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який санкцією статті передбачене покарання у виді позбавлення волі від п`яти до восьми років, а тому, з урахуванням його характеризуючих обставин слідчий суддя вважає, що застосувавши до ОСОБА_2 більш м`який запобіжний захід, він може вчинити спроби щодо переховування від органів досудового розслідування та/або суду.

Також ґрунтуються на матеріалах клопотання і доводи сторони обвинувачення про наявність ризику знищення, сховання або спотворення речей та документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, оскільки на даний час досудове розслідування у даному кримінальному провадженні перебуває на початковій стадії, а відтак ОСОБА_2 може знищити, сховати, або спотворити речі та документи, які на даній стадії органом досудового розслідування не встановлені.

Слідчий суддя також вважає, про високу ймовірність існування ризику незаконного впливу на свідків у цьому ж кримінальному провадженні з метою безпідставної зміни, або відмови їх від раніше наданих показань.

Відтак, слідчий суддя вважає за необхідне застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_2 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 58 днів, в межах строку досудового розслідування.

Крім того, у відповідності до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.

Так, під час розгляду даного клопотання слідчому судді не надані належні обґрунтування того, що підстави для застосування до підозрюваного ОСОБА_2 альтернативного запобіжного заходу у вигляду застави відсутні.

Згідно п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Тому, з урахуванням обставин кримінального провадження, особи підозрюваного, який є переселенцем з тимчасово окупованої території, вважаю за необхідне визначити розмір застави у вигляді 30 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 74430 гривень.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст. ст. 177, 178, 182, 183 КПК України, суддя

У Х В А Л И В:

Застосувати щодо підозрюваного ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, який народився у м. Київ, та проживає за адресою: АДРЕСА_2 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 58 (п`ятдесят вісім) днів, в межах строків досудового розслідування, тобто до 05 листопада 2022 року, включно.

Визначити розмір застави у вигляді 30 (тридцяти) прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що складає 74430 (сімдесят чотири тисячі чотириста тридцять) гривень, у разі внесення якої звільнити ОСОБА_1 з-під варти, та покласти на підозрюваного ОСОБА_1 обов`язки, передбачені ст.194 КПК України, а саме:

- прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді чи суду за кожною вимогою;

- не відлучатися за межі населеного пункту, де він проживає без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Роз`яснити підозрюваному ОСОБА_1 , що в разі не виконання покладених на нього обов`язків, до нього може бути застосовано більш жорсткий запобіжний захід і накладено грошове стягнення.

На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду прокурором, підозрюваним, її захисником протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга.

Слідчий суддя ОСОБА_7