У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
16 листопада 2022 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , при секретарі судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши клопотання прокурора Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна,

встановив:

Зі змісту клопотання з`ясовано, що 07 листопада 2022 року близько 03 години 53 хвилин в чергову частину Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області надійшло повідомлення від працівників прикордонної служби, які повідомили, що на КПП «Ужгород В. Немецьке», що по вул. Собранецькій в м. Ужгороді ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 під час проходження прикордонного контролю надав на паспортний контроль паспорт громадянина України для виїзду за кордон НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_5 та повідомив, що зареєстрований в системі «Шлях». В ході перевірки документів та проведення перевірочних заходів було встановлено, що у вищевказаного громадянина відсутні підстави для перетину державного кордону України, а саме відсутнє підтвердження гуманітарної допомоги. В подальшому з метою безперешкодного проїзду ОСОБА_4 надав інспектору прикордонної служби ОСОБА_6 неправомірну вигоду в сумі 1000 гривень за вчинення службовою особою в інтересах того, хто пропонує, обіцяє чи надає таку вигоду, будь-якої дії з використанням наданої їй влади чи службового становища, а саме за сприяння у безперешкодному перетині державного кордону. Виїздом СОГ на місце події за адресою: АДРЕСА_1 було виявлено паспорт громадянина України для виїзду за кордон НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_5 , в якому знаходилися 5 купюр номіналом по 200 гривень з серійними номерами: ЦА1830198; ХВ8833097; ТА6846345; ХЕ5825175; ЄЮ2334739.

За даним фактом слідчим відділом Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області 07.11.2022 відомості внесено в ЄРДР №0001543 за ознаками кримінального правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 369 КК України, і цього ж дня розпочато досудове розслідування.

В клопотанні вказано, що 07.11.2022 5 купюр номіналом по 200 гривень з серійними номерами: ЦА1830198; ХВ8833097; ТА6846345; ХЕ5825175; ЄЮ2334739 відповідно до ст. 98 КПК України визнано речовими доказом, про що винесено відповідну постанову.
З метою збереження речових доказів слідчий просить накласти арешт на вищевказані грошові кошти, так як такі мають значення речових доказів, зберегли на собі сліди злочину і таким чином відносяться до предмету кримінального правопорушення.
Прокурор подав до суду клопотання про розгляд клопотання за його відсутності, клопотання підтримує та просить таке задовольнити, а також надав заяву, в якій повідомив, що власник грошових коштів проінформований про час та місце розгляду клопотання.

Згідно з ч. 4 ст. 107 КПК України у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання, приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до ч.2 ст.170 КПК України: арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У відповідності до ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) надані особі з метою схилити її до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та (або) матеріального забезпечення кримінального правопорушення чи як винагорода за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) набуті в результаті вчинення кримінального правопорушення, доходи від них, або на які було спрямоване кримінальне правопорушення.

У відповідності до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення

У відповідності до ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати серед іншого 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

З витягу з ЄРДР видно, що Ужгородським районним управлінням Головного управління Національної поліції проводиться досудове розслідування кримінального провадження №№0001543, внесеного до ЄРДР за ч. 1 ст. 369 КК України 07.11.2022.

З рапорту працівника чергової частини Ужгородського РУП ГУНП в Закарпатській області надійшло повідомлення від працівників прикордонної служби, про те, що на КПП «Ужгород В. Немецьке» ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 під час проходження прикордонного контролю намагався надати прикордонному наряду неправомірну вигоду в сумі 1000 гривень.

З протоколу огляду місця події від 07.11.2022, проведеного за адресою АДРЕСА_1 , видно, що було виявлено паспорт громадянина України для виїзду за кордон НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_5 , в якому знаходилися грошові кошти, а саме 5 купюр номіналом по 200 гривень з серійними номерами: ЦА1830198; ХВ8833097; ТА6846345; ХЕ5825175; ЄЮ2334739
Вказане також підтверджується іншими матеріалами доданими до клопотання, зокрема повідомленням про виявлення к/п, а також актом примання-передавання.

07.11.2022 за постановою слідчого вказані грошові кошти визнано речовими доказами.

Прокурором на виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України доведено слідчому судді необхідність арешту вищевказаного майна з метою збереження такого як речового доказу, оскільки за допомогою вказаного можуть бути встановлені обставини кримінального правопорушення.

Відтак слідчий суддя приходить до висновку про задоволення даного клопотання.

Керуючись ст. ст. 2, 7, 98, 132, 170-173, 372, 395 КПК України, слідчий суддя

постановив:

Накласти арешт на грошові кошти, а саме на 5 (п`ять) купюр номіналом по 200 гривень з серійними номерами: ЦА1830198; ХВ8833097; ТА6846345; ХЕ5825175; ЄЮ2334739, які були виявлені та вилучені в ході огляду місця події від 07 листопада 2022 року за адресою АДРЕСА_1 .

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення. Якщо ухвалу було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_1