Справа № 196/369/21
№ провадження 1-кп/196/1/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 березня 2023 року смт Царичанка

Царичанський районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого:? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? судді ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання:? ? ОСОБА_2 ,

прокурорів: ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ОСОБА_3 ,? ? ОСОБА_4 ,

? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? обвинувачених:? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,

захисників:? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ОСОБА_7 , ОСОБА_8 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в залі Царичанського районного суду Дніпропетровської області кримінальне провадження, внесене до ЄРДР за №0000147, відносно ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , обвинувачених у вчиненні? ? кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Царичанського районного суду Дніпропетровської області знаходиться? ? кримінальне провадження відносно ОСОБА_5 та ОСОБА_6 у вчиненні? ? кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України.

Дана справа знаходилась у провадженні судді Царичанського районного суду Дніпропетровської області ОСОБА_9 та ухвалою судді від 27 квітня 2021 року було призначено підготовче судове засіданння.

Ухвалою суду від 18 травня 2021 року призначено судовий розгляд у кримінальному провадженні відносно ОСОБА_5 та ОСОБА_6 обвинувачених у вчиненні? ? кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України у відкритому судовому засіданні.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 28.02.2023 року справа передана у провадження судді Царичанського районного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1 .

Ухвалою судді Царичанського районного суду Дніпропетровської області від 02 березня 2023 року кримінальне провадження по обвинуваченню ОСОБА_5 та ОСОБА_6 у вчиненні? ? кримінального правопорушення, передбаченого ч.3 ст.368 КК України, прийнято до провадження суддею ОСОБА_1 та призначено підготовче судове засідання.

В підготовчому судовому засіданні учасники судового провадження вказали, що вважають можливим призначити кримінальне провадження до судового розгляду.

Заслухавши прокурора, обвинувачених та їх захисників, вивчивши обвинувальний акт, суд вважає, що кримінальне провадження підлягає призначенню до судового розгляду з наступних підстав.

Кримінальне провадження підсудне Царичанському районному суду Дніпропетровської області.

Підстав для закриття або зупинення кримінального провадження не має.

Обвинувальний акт складено відповідно до вимог чинного кримінально-процесуального кодексу.

Таким чином, підстави для прийняття рішення, передбаченого пунктами 1 - 4 ч.3 ст.314 КПК України, відсутні.

Враховуючи думку учасників судового провадження, судовий розгляд слід провести у відкритому судовому засіданні.

Крім цього, в підготовчому засіданні захисником ОСОБА_6 - адвокатом ОСОБА_8 подано клопотання про скасування запобіжного заходу у вигляді застави стосовно ОСОБА_6 , який застосований на підставі ухвали слідчого судді Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 25 лютого 2021 року. В обґрунтування клопотання захисник зазначив, що подальше застосування відносно його підзахисного запобіжного заходу у вигляді застави суперечить ч.1 ст.177 КПК України, оскільки не забезпечує виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків у зв`язку із припиненням дії ухвали про застосування запобіжного заходу в частині покладення обов`язків на ОСОБА_6 та скасуванням таких обов`язків, а також у зв`язку з відсутністю ризиків.

В підготовчому засіданні захисником ОСОБА_5 - адвокатом ОСОБА_7 подано клопотання про скасування запобіжного заходу у вигляді застави, що застосований відносно ОСОБА_5 на підставі ухвали слідчого судді Кіровського районного суду м. Дніпропетровська від 25 лютого 2021 року. В обґрунтування клопотання захисник зазначив, що подальше застосування відносно його підзахисного запобіжного захожу у вигляді застави суперечить ч.1 ст.177 КПК України, оскільки не забезпечує виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків у зв`язку із припиненням дії ухвали про застосування запобіжного заходу в частині покладення обов`язків на ОСОБА_5 та скасуванням таких обов`язків, а також у зв`язку з відсутністю ризиків.

Крім того, до суду надійшла заява заставодавця ОСОБА_10 про повернення коштів, внесених як застава, згідно якої 25 лютого 2021 року ухвалою слідчого судді Кіровського районного суду м. Дніпропетровська застосовано до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на 60 діб, тобто до 22 квітня 2021 року, при цьому було визначено розмір застави в сумі 454000 грн. Застава була внесена ОСОБА_10 , після чого ОСОБА_5 був звільнений з під варти під заставу. 22.04.2021 року запобіжний захід закінчився і більше не продовжувався, у зв`язку з чим прохає повернути йому кошти, внесені як застава. Також зауважує, що кошти від застави йому зараз потрібні у зв`язку з необхідністю лікування його батька.

? ? В судовому засіданні обвинувачені ОСОБА_6 , ОСОБА_5 та їх захисники підтримали заявлені клопотання.

Прокурори ОСОБА_4 та ОСОБА_3 в підготовчому засіданні заперечували проти задоволення клопотання захисників, оскільки на даний час розгляд кримінального провадження триває, жоден із більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Заслухавши думку сторін, вивчивши клопотання, суд прийшов до наступних висновків.

Відповідно до ч. 3 ст. 315 КПК України під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити, продовжити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом II цього Кодексу.

Судом встановлено, що 25 лютого 2021 року ухвалою слідчого судді Кіровського районного суду м. Дніпропетровська застосовано до підозрюваного ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на 60 діб, тобто до 22 квітня 2021 року, при цьому було визначено розмір застави достатньої для забезпечення виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, передбачених КПК, у розмірі 200 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто в сум 454000,00 грн., Застава була внесена ОСОБА_11 в сумі 299999,00 грн. та ОСОБА_12 в сумі 154001,00 грн., після чого ОСОБА_6 був звільнений з під варти під заставу.

? ? Судом встановлено, що 25 лютого 2021 року ухвалою слідчого судді Кіровського районного суду м. Дніпропетровська застосовано до підозрюваного ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на 60 діб, тобто до 22 квітня 2021 року, при цьому було визначено розмір застави достатньої для забезпечення виконання підозрюваним процесуальних обов`язків, передбачених КПК, у розмірі 200 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто в сум 454000,00 грн. Застава була внесена ОСОБА_10 в сумі 454000 грн., після чого ОСОБА_5 був звільнений з під варти під заставу.

Згідно ч.4 ст.202 КПК України з моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрюваний вважається таким, до якого застосовано запобіжний захід у вигляді застави.

? ? Відповідно до ч.6 ст.182 КПК України з моменту звільнення підозрюваного, обвинуваченого з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної слідчим суддею, судом в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, підозрюваний, обвинувачений, заставодавець зобов`язані виконувати покладені на них обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.

Правові наслідки припинення дії обов`язків, покладених на підозрюваного, обвинуваченого слідчим суддею при застосування запобіжного заходу у вигляді застави, визначені частиною 7 статті 194 КПК.

Так, після закінчення строку, в тому числі продовженого, на який на підозрюваного були покладені відповідні обов`язки, ухвала про застосування запобіжного заходу в цій частині припиняє свою дію і обов`язки скасовуються.

Тобто в такому разі скасовуються лише обов`язки підозрюваного, передбачені пунктами 1-9 частини 5 статті 194 КПК, а не запобіжний захід у вигляду застави в цілому.

Припинення строку дії цих обов`язків не визначено як підстава для припинення застави.

Згідно вимог ст.182 КПК України та параграфу 1 глави 18 КПК України строку дії застави як запобіжного заходу не передбачено.

Поміж тим, відповідно до ч.5 ст.194 КПК України при обранні запобіжного заходу, не пов`язаного з триманням під вартою, суд застосовує відповідний запобіжний захід та зобов`язує підозрюваного, обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду або до іншого визначеного органу державної влади, а також виконувати один або кілька обов`язків, що передбачені п.п. 1-9 частини 5 цієї статті.

Також, відповідно до ч.8 ст.182 КПК України у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо підозрюваний, обвинувачений, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду без поважних причин чи не повідомив про причини своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.

З вищевказаних правових норм вбачається, що заставою забезпечено насамперед зобов`язання обвинуваченого прибувати до суду за викликом та це зобов`язання не пов`язано з іншими обов`язками, які наведені у п.п.1-9 ч.5 ст.194 КПК України, не обмежено будь-яким строком та його порушення є самостійною підставою для звернення застави в дохід держави.

Більш того, порушення заставодавцем обов`язку із забезпечення належної поведінки обвинуваченого та його явки за викликом також є підставою для звернення застави в дохід держави відповідно до вимог ч.ч. 3, 8 ст.182 КПК України, що є додатковим запобіжником порушення обвинуваченим процесуального порядку.

Таким чином, суд не бере до уваги заяву сторони захисту про відсутність дієвості застави щодо забезпечення виконання обвинуваченими покладених на них процесуальних обов`язків.

Застава припиняється у разі її скасування, зміни на інший запобіжний захід, постановлення виправдувального вироку чи закриття кримінального провадження (статті 203 КПК).

При цьому, зміна чи скасування запобіжного заходу обумовлюється тим, що в ході кримінального провадження змінюються підстави застосування чи обставини, що враховувалися при обранні запобіжного заходу, внаслідок чого, запобіжний захід може бути скасований або замінений на інший - більш або менш суворий. При цьому, підставами звернення з клопотанням про зміну запобіжного заходу є обставини, які або існували під час прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу, але про які не було відомо сторонам, або які виникли після прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу. Такими підставами, наприклад, може бути суттєва зміна обставин, що їх було взято до уваги при обранні запобіжного заходу, а саме змінилася кваліфікація кримінального правопорушення, погіршився стан здоров`я обвинуваченого, змінився склад його родини чи утриманців, або майновий стан, інші обставини, які мають суттєве значення. Однак, існування таких обставин повинно бути обґрунтовано належними доказами.

Суд звертає увагу, що само по собі належне виконання обвинуваченими покладених на них процесуальних обов`язків не є підставою для зміни чи скасування запобіжного заходу, не свідчить про відсутність чи зменшення ризиків, які існували на момент застосування запобіжного заходу, а свідчить саме про те, що обраний запобіжний захід достатньо забезпечує належну процесуальну поведінку обвинувачених.

Щодо заяви сторони захисту про тривалість запобіжного заходу суд зауважує, що застосована застава не носить надмірно обтяжливий характер для обвинувачених, не пов`язана з обмеженням їх свободи, та з урахуванням обвинувачення у вчиненні тяжкого корупційного злочину, за який передбачено покарання від п`яти до десяти років позбавлення волі з конфіскацією майна, ризиком можливості переховування від суду та впливу на свідків, є пропорційним заходом, що належним чином забезпечує виконання обвинуваченими їх процесуальних обов`язків.

Таким чином підстави для скасування застосованих стосовно обвинувачених запобіжних заходів відсутні та клопотання сторони захисту задоволенню не підлягають.

Щодо заяви заставодавця ОСОБА_10 про повернення застави суд зазначає, що чинним законодавством не передбачено повернення застави за бажанням заставодавця, зокрема у зв`язку зі зміною його майнових, сімейних чи будь-яких інших обставин.

Так само не передбачено чинним законодавством повернення застави заставодавцю у зв`язку з закінченням строку дії покладених на обвинуваченого обов`язків.

На теперішній час щодо обвинуваченого ОСОБА_5 діє запобіжний захід у вигляді застави, у зв`язку з чим суд зауважує, що заставодавець, відповідно до вимог ч.3 ст.182 КПК України, несе обов`язок із забезпечення належної поведінки обвинуваченого та його явки за викликом до суду. Невиконання зазначених обов`язків заставодавцем, відповідно до вимог ч.8 ст.182 КПК України, є самостійною підставою для звернення застави в дохід держави.

Керуючись ст.ст. 182, 314 - 316 КПК України, суд,-

? ? ? ? ? ? ? ? П О С Т А Н О В И В:

Призначити судовий розгляд у кримінальному провадженні №0000147 відносно ОСОБА_5 та ОСОБА_6 , обвинувачених у вчиненні? ? кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України, у відкритому судовому засіданні на 23 березня 2023 року на 15.30 годину в приміщенні Царичанського районного суду Дніпропетровської області за адресою: Дніпропетровська область, смт Царичанка, вул. Театральна, 14 а.

Розгляд кримінального провадження здійснювати суддею одноособово.

В судове засідання викликати прокурорів, обвинувачених та їх захисників.

У задоволенні клопотання захисника ОСОБА_6 - адвоката ОСОБА_8 про скасування запобіжного заходу у вигляді застави. - відмовити.

У задоволенні клопотання захисника ОСОБА_5 - адвоката ОСОБА_7 про скасування запобіжного заходу у вигляді застави - відмовити.

У задоволенні заяви ОСОБА_10 про повернення коштів, внесених як застава - відмовити.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення, прийняте за наслідками розгляду кримінального провадження.

? ? ? ? ? ? ? ? ? Суддя:? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ? ОСОБА_1