Справа № 212/1046/23
У Х В А Л А

16 лютого 2023 року м. Кривий Ріг

Слідчий суддя Жовтневого районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1 , за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Кривому Розі клопотання слідчого СВ відділення поліції № 3 Криворізького РУП ГУ НП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 , погоджене прокурором ОСОБА_5 , про арешт майна в рамках кримінального провадження №0000186 від 15.02.2023 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

16 лютого 2023 року поштою до слідчого судді сторона обвинувачення звернулась із зазначеним клопотанням, в якому слідчий просив накласти арешт на наступне майно, а саме вилучені в ході огляду місця події 15.02.2023, за адресою: АДРЕСА_1 , речові докази: предмет схожий на ніж зі слідами РБК; мобільний телефон фірми «Росо» ІМЕЙ 1 НОМЕР_1 , ІМЕЙ 2 НОМЕР_2 , з позбавленням права на їх відчуження, розпорядження, користування.

В обґрунтування поданого клопотання слідчий зазначав, що в провадженні СВ ВП №3 КРУП ГУНП в Дніпропетровській області перебувають матеріали досудового розслідування за №0000186 від 15.02.2023, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ст. 121 ч. 1 КК України.

В ході досудового слідства встановлено що, 14.02.2023 о 20:49 годин до чергової частини ВП №3 Криворізького РУП ГУНП в Дніпропетровській області надійшло повідомлення про те, що , надано медичну допомогу ОСОБА_6 .

Встановлено, що 14.02.2023 року приблизно о 20:49 годин, за адресою: АДРЕСА_1 , ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 наніс ОСОБА_6 ножове поранення в передню черевну стінку, чим спричинив тілесні ушкодження, згідно довідки з КНП «Криворізька міська лікарня №16» КМР, у вигляді проникаючого поранення черевної порожнини, множинних ран тонкої кишки, великого чепця брижі тонкої кишки.

У зв`язку із невідкладним випадком, пов`язаним з безпосереднім викриттям осіб, які підозрюються у вчиненні злочину, з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення, 14.02.2023 в період часу з 21-37 години по 22-27 години було проведено невідкладну слідчу (розшукову) дію обшук, до постановлення ухвали слідчого судді, а саме квартири розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , під час якого було виявлено та вилучено: предмет схожий на ніж зі слідами РБК; мобільний телефон фірми «Росо» ІМЕЙ 1 НОМЕР_1 , ІМЕЙ 2 НОМЕР_2 .

15.02.2023 вказані предмети визнано речовими доказами по кримінальному провадженню.

Отже, враховуючи викладене, просив для запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження зазначених речей накласти на них арешт.

Прокурор у судовому засіданні на задоволенні клопотання наполягав, тому просив його задовольнити повністю.

Особи, стосовно майна яких вирішується питання про арешт, до суду не прибули.

При цьому відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК неприбуття у судове засідання учасників процесу не перешкоджає розгляду даного клопотання.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя вважає його таким, що підлягає задоволенню з наступних підстав.

Слідчим суддею встановлено, що 15.02.2023 року до ЄРДР №0000186 внесені відомості за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК.

В рамках вказаного кримінального провадження 14.02.2023 в період часу з 21-37 години по 22-27 години було проведено невідкладну слідчу (розшукову) дію обшук, до постановлення ухвали слідчого судді, а саме квартири розташованої за адресою: АДРЕСА_1 , під час якого було виявлено та вилучено: предмет схожий на ніж зі слідами РБК; мобільний телефон фірми «Росо» ІМЕЙ 1 НОМЕР_1 , ІМЕЙ 2 НОМЕР_2 .

На підставі ст. 98 КПК вилучені 15.02.2023 року вказані предмети визнано речовими доказами по кримінальному провадженню.

За змістом ст. 168 КПК тимчасове вилучення майна здійснюється, зокрема, під час обшуку та огляду.

Відповідно до ч. 2 ст. 167 КПК тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: 1) підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; 2) призначалися (використовувалися) для схиляння особи до вчинення кримінального правопорушення, фінансування та/або матеріального забезпечення кримінального правопорушення або винагороди за його вчинення; 3) є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом; 4) одержані внаслідок вчинення кримінального правопорушення та/або є доходами від них, а також майно, в яке їх було повністю або частково перетворено.

Згідно із ч. 1 ст. 170 КПК арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому КПК порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до п. 1, 2 ч. 2 ст. 170 КПК арешт майна допускається, окрім іншого, з метою забезпечення збереження речових доказів та/або спеціальної конфіскації майна.

На підставі ч. 3 ст. 170 КПК у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК.

Згідно із ст. 98 КПК речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Вирішуючи питання про арешт майна, заявленого в клопотанні, слідчий суддя на виконання вимог ч. 2 ст. 173 КПК, враховує, окрім іншого, правову підставу для арешту майна, а також можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК, розумність та співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Дослідивши матеріали справи та враховуючи: витяг з кримінального провадження №0000186 від 15.02.2023 року, протокол прийняття заяви, ухвалу суду про огляд, протокол огляду від 14.02.2023, слідчий суддя встановив, що вказане майно є предметом кримінального правопорушення та може бути використане, як доказ у кримінальному провадженні.

На підставі вищевикладеного слідчий суддя вважає, що вказаний слідчим захід забезпечення кримінального провадження у виді арешту, в даному випадку, єдино необхідним для запобігання знищення, зміни, приховування цього майна чи настання інших наслідків, які можуть перешкодити всебічно, повно і неупереджено встановити обставини кримінального провадження.

Так, положення ч.1 ст. 100 КПК України передбачають, що процесуальне рішення за речовим доказом приймається стороною кримінального провадження, якою є, зокрема, слідчий.

Керуючись ст. 167, 170-173, 175, 309, 372, 392 КПК, -

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання слідчого СВ відділення поліції № 3 Криворізького РУП ГУ НП в Дніпропетровській області ОСОБА_4 про арешт майна - задовольнити.

Накласти арешт на майно, а саме вилучені в ході огляду місця події 15.02.2023, за адресою: АДРЕСА_1 , речові докази: предмет схожий на ніж зі слідами РБК; мобільний телефон фірми «Росо» ІМЕЙ 1 НОМЕР_1 , ІМЕЙ 2 НОМЕР_2 , з позбавленням права на їх відчуження, розпорядження, користування.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Власник або володілець майна, який не був присутнім при розгляді питання про арешт майна, має право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково, яке під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Також арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя ОСОБА_1