Житомирський апеляційний суд
Категорія ст. 422 КПК України Доповідач ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 березня 2023 року колегія суддів Судової палати у кримінальних справах Житомирського апеляційного суду в складі:

головуючого - судді: ОСОБА_2

суддів: ОСОБА_3 , ОСОБА_4

з участю секретаря: ОСОБА_5

скаржника: ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Житомирі апеляційну скаргу ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 19 вересня 2022 року, якою відмовлено в задоволенні його скарги на постанову старшого слідчого Територіального управління Державного бюро розслідувань у м. Києві ОСОБА_7 про закриття кримінального провадження №0001434, -

встановила:

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва відмовлено в задоволенні скарги ОСОБА_6 на постанову старшого слідчого Територіального управління ДБР у м. Києві ОСОБА_7 від 30.12.2021 року про закриття кримінального провадження №0001434 від 16.12.2021 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 364 КК України.

Своє рішення слідчий суддя мотивував тим, що постанова про закриття кримінального провадження є обґрунтованою, доводи скарги з наданими доказами спростовані у ході судового розгляду скарги, тому скарга на постанову про закриття кримінального провадження задоволенню не підлягає.

В апеляційній скарзі ОСОБА_6 просить ухвалу слідчого судді, якою відмовлено в задоволенні скарги на постанову про закриття кримінального провадження, скасувати.

Вважає, що ухвала слідчого судді є незаконною, винесеною з порушенням норм КПК України, оскільки слідчий суддя не в повному обсязі встановив обставини, що мають значення для вирішення справи.

Вказує, що в кримінальному провадженні не здійснювався прокурорський нагляд та до матеріалів справи не долучено витяг з ЄРДР, що є порушенням норм КПК України.

Зазначає, що постанова слідчого про закриття кримінального провадження є незаконною та необґрунтованою, винесеною без об`єктивного досудового розслідування та без проведення всіх необхідних слідчих дій.

На думку апелянта, слідчим невірно внесено відомості до ЄРДР, без зазначення всіх статей КК України, які були зазначенні в заяві про кримінальне правопорушення.

Прокурор про час та місце розгляду скарги був повідомлений належним чином, в судове засідання не прибув та клопотань про перенесення розгляду скарги не заявляв, а тому колегія суддів вважає за можливе слухати справу у його відсутність.

Заслухавши доповідь судді, пояснення скаржника, який підтримав свою апеляційну скаргу, перевіривши матеріали судового провадження відповідно до вимог ст. 404 КПК України, колегія суддів приходить до такого висновку.

Як вбачається з матеріалів справи, першим слідчим відділом (з дислокацією у м. Києві) Територіального управління Державного бюро розслідувань розташованого у м. Києві здійснювалось досудове розслідування у кримінальному провадженні №0001434 від 16.12.2021 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 364 КК України, за фактом вчинення неправомірних дій суддями Київського апеляційного суду при розгляді апеляційної скарги ОСОБА_6 у справі №369/9512/19 на ухвалу слідчого судді Києво-Святошинського районного суду Київської області від 06.02.2020 року. ( т.1 а.с. 48)

У протоколі прийняття заяви про вчинення кримінального правопорушення від 23.03.2021 р. ОСОБА_6 , будучи попередженим про кримінальну відповідальність за ст. 383 КК України, зазначив обставини події: Судді Київського апеляційного суду ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 скоїли злочини за ст. 364, 365, 396 КК України під час розгляду скарги ОСОБА_6 на закриття кримінального провадження № 0000108 за ч.4 ст. 190 КК України (судова справа № 369/9512/19, №11-с/824/1435/2020) без матеріалів вказаного кримінального провадження та постанови слідчого про його закриття.

Також, у другому розділі заяви ОСОБА_6 не зазначив про спричинення йому матеріальної шкоди внаслідок протиправних дій та її розмір. (т.2 а.с. 58-59)

Зазначені відомості про кримінальне правопорушення були внесені до ЄРДР на підставі ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва за заявою ОСОБА_6 , а витяг з ЄРДР долучено до матеріалів кримінального провадження № №0001434 копія якого знаходяться в матеріалах судової справи (т.2 а.с. 46-77).

Постановою заступника директора ТУ ДБР у м. Києві від 16.12.2021 р. визначено групу слідчих у кримінальному провадженні №0001434 до якої ввійшли слідчі цього підрозділу ДБР: ОСОБА_7 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 (т.2 а.с. 72,73).

Відповідно до ухвали Третьої дисциплінарної палати ВРП від 24.02.2021 року відмовлено у відкритті дисциплінарної справи за скаргами ОСОБА_6 стосовно судді Києво-Святошинського районного суду Київської області ОСОБА_13 , суддів Київського апеляційного суду ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 з огляду на те, що за результатами перевірки скарг встановлено, що їх суть зводиться лише до незгоди із судовим рішенням. (т. 1 а.с. 65.)

За результатами досудового розслідування постановою старшого слідчого першого слідчого відділу (з дислокацією у м. Києві) Територіального управління ДБР розташованого у м. Києві, ОСОБА_7 від 30.12.2021 року кримінальне провадження закрито на підставі ч. 4 ст. 284 КПК України, у зв`язку з відсутністю в діях суддів Київського апеляційного суду складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 364 КК України.( т. 1 а.с. 74-77)

Слідчий у своєму рішенні про закриття кримінального провадження вказав, що у заяві про вчинення кримінального правопорушення ОСОБА_6 , не наведено переконливих доводів щодо спричинення йому шкоди саме діями суддів Київського апеляційного суду під час розгляду ними вказаної судової справи та прийняття судового рішення. Таким чином, за результатами аналізу доводів, викладених у заяві ОСОБА_6 , не встановлено належних та достатніх даних, які поза розумним сумнівом вказують на наявність в діях суддів Київського апеляційного суду, об`єктивної сторони складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.364 КК України.

Кримінальне правопорушення, передбачене ч.1 ст.364 КК України, з об`єктивної сторони характеризується як: умисне, з метою одержання будь-якої неправомірної вигоди для самої себе чи іншої фізичної чи юридичної особи використання службовою особою влади чи службового становища всупереч інтересам служби, якщо воно завдало істотної шкоди охоронюваним законом правам, свободам та інтересам окремих громадян або державним чи громадським інтересам, або юридичних осіб. Наслідки у вигляді істотної шкоди є обов`язковою складовою об`єктивної сторони складу даного злочину та наявність якої є обов`язковою для можливості вирішення питання щодо притягнення службової особи до кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.364 КК України, істотною шкодою вважається така шкода, що перевищує в сто і більше разів неоподаткований мінімум доходів громадян.

Слідчий суддя, розглянувши скаргу ОСОБА_6 дійшов висновку про необґрунтованість доводів скарги на постанову старшого слідчого Територіального управління Державного бюро розслідувань у м. Києві ОСОБА_7 від 30.12.2021 року про закриття кримінального провадження №0001434 від 16.12.2021 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 364 КК України з такими висновками погоджується і апеляційний суд.

Відповідно до ч. 1 ст. 2 КК України підставою кримінальної відповідальності є вчинення особою суспільно небезпечного діяння, яке містить склад кримінального правопорушення, передбаченого цим Кодексом.

Частиною четвертою статті 126 Конституції України визначено, що суддю не може бути притягнуто до відповідальності за ухвалене ним судове рішення, за винятком вчинення злочину або дисциплінарного проступку.

Незалежність і недоторканність судді гарантують Конституція та закони України; вплив на суддю у будь-який спосіб забороняється; суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним та керується верховенством права (частини перша, друга статті 126, частина перша статті 129 Основного Закону України).

Для перегляду судового рішення в законі встановлюються відповідні процедури судочинства, які передбачають оскарження судового рішення та надання йому юридичної оцінки компетентним судом.

Отже, суддю може бути притягнуто до кримінальної відповідальності лише у випадку, коли правопорушення вчинено умисно, має місце свавільне зловживання повноваженнями судді, що перешкоджає здійсненню правосуддя чи переслідує нелегітимні цілі (заподіяння шкоди іншим особам або суспільним інтересам тощо), прикриваючись виконанням вимог закону.

Не може бути наслідком притягнення до кримінальної відповідальності судді лише за факт постановлення ним судового рішення, яке, за суб`єктивним розумінням слідчого, прокурора або будь-якої іншої особи, є "неправосудним" (зокрема, у разі незгоди з цим рішенням).

На переконання колегії суддів досудовим розслідуванням, яке проведено з достатньою повнотою не встановлено обставин, які б свідчили про наявність в діях суддів при прийнятті ними відповідного судового рішення складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 364 КК України.

Доводи апеляційної скарги про те, що слідчий суддя неналежним чином дослідив усі доводи останнього про незаконність постанови про закриття кримінального провадження №0001434, колегія суддів вважає необґрунтованими та такими, що спростовуються матеріалами кримінального провадження.

Відмовляючи в задоволенні скарги слідчий суддя, на думку колегії суддів вірно встановив та зазначив, що заява ОСОБА_6 не містить відомостей, які б свідчили про вчинення злочину в розумінні ст.11 КК України. У своїй заяві ОСОБА_6 жодних фактів про вчинення суддями дій, які мають ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 364 КК України та полягають, в умисному з метою одержання будь-якої неправомірної вигоди для себе чи іншої особи використання службовою особою влади чи службового становища всупереч інтересам служби не зазначає, а лише висловлює незгоду з прийнятим судом рішення за його скаргою, вказуючи на неповноту судового розгляду, а також не зазначає про розмір заподіяної йому шкоди, яка на думку колегії суддів може виражатися лише в об`єктивно підтверджених матеріальних збитках, що в сто і більше разів перевищують неоподаткований мінімум доходів громадян.

Слідчий суддя, а також і Житомирський апеляційний суд не наділений компетенцією щодо перевірки законності та обґрунтованості ухвали Київського апеляційного суду за результатами розгляду апеляційної скарги ОСОБА_6 у справі №369/9512/19 на ухвалу слідчого судді Києво-Святошинського районного суду Київської області від 06.02.2020 року, яке набрало законної сили, а тому не може надавати оцінку доводам скарги ОСОБА_6 щодо незаконності та необґрунтованості цих рішень судів.

Також, апеляційний суд перевіряє виключно постанову про закриття кримінального провадження від 30.12.2021 р. №0001434 від 16.12.2021 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 364 КК України і не може надавати оцінку вимогам ОСОБА_6 про внесення відомостей до ЄРДР за статтями 365, 366 КК України, оскільки у даному кримінальному провадженні досудове розслідування щодо цих кримінальних правопорушень не здійснювалося та рішення про закриття провадження не приймалося.

Доводи апеляційної скарги висновків слідчого судді не спростовують і не дають підстав вважати, що при винесенні оскаржуваної ухвали були порушені вимоги кримінального процесуального закону, які б призвели до неправильного вирішення поданої скарги.

Отже, ухвала слідчого судді є законною та обґрунтованою, тому підстав для її скасування не має.

Керуючись ст.ст. 376, 404, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів,-

постановила:

Апеляційну скаргу ОСОБА_6 залишити без задоволення, а ухвалу слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 19 вересня 2022 року, якою відмовлено в задоволенні його скарги на постанову старшого слідчого Територіального управління Державного бюро розслідувань у м. Києві ОСОБА_7 про закриття кримінального провадження №0001434- без змін.

Ухвала набирає законної сили після її проголошення та оскарженню не підлягає.

Судді: