У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10.11.2022 м. Бар Вінницької області

Слідчий суддя Барського районного суду Вінницької області ОСОБА_1 , розглянувши за участі секретаря судового засідання ОСОБА_2 , клопотання старшого слідчого СВ Відділення поліції №1 Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Барського відділу Жмеринської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна, у кримінальному провадженні, що внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000227 від 07.11.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 4 статті 185 КК України,

УСТАНОВИЛА:
09.11.2022 слідчий ОСОБА_3 , за погодженням прокурора Барського відділу Жмеринської окружної прокуратури ОСОБА_4 , звернувся до суду з клопотанням про арешт майна.

В обґрунтування клопотання зазначив, що невідома особа в період часу з червня 2022 року по 06.11.2022 проникла до будинку, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , звідки вчинила крадіжку електричної духовки, металевого посуду, металевого умивальника, металевого відра, одягу, після чого разом із викраденим з місця вчинення кримінального правопорушення зникла у невідомому напрямку. (ЄО 3557).

За даним фактом 07.11.2022 відомості внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000227 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України.

08.11.2022 біля будинку АДРЕСА_1 , було проведено огляд речей, які добровільно видав у присутності понятих ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , житель АДРЕСА_2 , про що написав письмову заяву та пояснив, що вказані речі він 20.10.2022 викрав із будинку, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 .

Під час проведення огляду було встановлено, що ОСОБА_5 видав наступні речі: костюм чоловічий чорного кольору, костюм чоловічий оливкового кольору, металевий умивальник, металева миска, електрична духовка марки «ASEL», відро металеве ємкістю 12 літрів. Під час огляду була присутня потерпіла у кримінальному провадженні ОСОБА_6 , яка впізнала свої речі.

Вказані вище речі були вилучені та визнані речовими доказами, оскільки можуть зберегти на собі сліди кримінального правопорушення, з метою проведення подальших експертиз, у слідства виникла необхідність в накладені арешту на вказані речі.
Слідчий ОСОБА_3 у судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд клопотання без його участі, клопотання підтримав у повному обсязі. Про час і місце розгляду клопотання повідомлений належним чином.
Володілець майна ОСОБА_6 в судове засідання не з`явилась, належним чином повідомлена про час та місце розгляду клопотання, що підтверджується телефонограмою № НОМЕР_1 та журналом реєстру телефонограм.
Згідно з частиною 1 статті 172 КПК України неприбуття слідчого та власника майна у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України фіксація під час розгляду клопотання слідчим суддею за допомогою технічних засобів не здійснювалась у зв`язку з неприбуттям в судове засідання осіб, які беруть участь у судовому провадженні.
Дослідивши клопотання та документи, що долучені до нього, слідчий суддя вважає, що клопотання слід задовольнити, виходячи з таких мотивів.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження (абзац 2 частина 1 статті 170 КПК України).

Відповідно пункту 1 частини 2 статті 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За нормами частини 3 статті 170 КПК України у випадку вирішення питання про арешт майна з метою забезпечення речових доказів, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.

За змістом статті 98 КПК України (частини 1, 2) речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення. Документи є речовими доказами, якщо вони містять наведені ознаки речових доказів.

Відповідно до витягу з ЄРДР № 0000227 від 07.11.2022 та витягу з журналу ЄО №3557 від 06.11.2022, відомості внесено за частиною 4 статті 185 КК України за заявою ОСОБА_7 , за фактом крадіжки в будинку по АДРЕСА_1 . Слідчими у вказаному провадженні зазначені ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_3 , ОСОБА_12 .
Протоколом огляду місця події від 08.11.2022 та заявою ОСОБА_5 від 08.11.2022 підтверджується, що ОСОБА_5 добровільно видав працівникам поліції: електричну духовку марки «ASEL», відро металеве ємкістю 12 літрів, миску металеву жовтого кольору, умивальник зеленого кольору, костюм чоловічий чорного кольору, костюм чоловічий оливкового кольору, які вкрав із будинку за адресою: АДРЕСА_1 . У протоколі вказано, що потерпіла ОСОБА_6 , яка була присутня під час проведення огляду і підписала протокол, впізнала вказані речі за загальними ознаками.

Згідно з постановою про визнання речових доказів та передачу їх на зберігання від 08.11.2022, викрадені у ОСОБА_6 речі, які зазначені в клопотанні, визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000227.
Проаналізувавши додані до клопотання докази, слідчий суддя дійшла висновку про обґрунтованість підозри, що було вчинене кримінальне правопорушення, передбачене частиною 4 статті 185 КК України.

Відповідно до частини 2 статті 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Отже, на початковому етапі досудового розслідування такий захід забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, сприятиме виконанню завдань кримінального провадження, визначених статтею 2 КПК України, а саме забезпечить встановлення усіх обставин вчинення крадіжки, збереження речових доказів та можливість їх використання під час досудового розслідування та під час судового розгляду кримінального провадження.

Відповідно до норм статті 174 КПК України власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
На підставі наведеного, керуючись ст.170, 172, 173, 175, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИЛА:
Клопотання старшого слідчого СВ Відділення поліції №1 Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Барського відділу Жмеринської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно, а саме: костюм чоловічий чорного кольору, поміщений до спец. пакету НПУ ГСУ № 7258123; костюм чоловічий оливкового кольору, поміщений до спец. пакету НПУ ГСУ № 7258124; металевий умивальник, поміщений до спец. пакету НПУ ГСУ 7258125; металеву миску, поміщену до спец. пакету НПУ ГСУ № 7258126; електричну духовку марки «ASEL», опечатану биркою СВ ВП №1 Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області; відро металеве ємністю 12 літрів, опечатане биркою СВ ВП № 1 Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області, які вилучено у ОСОБА_5 , які належать ОСОБА_6 , та поміщено до кімнати зберігання речових доказів Відділення поліції №1 Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області.

Ухвала про арешт майна виконується слідчим негайно.

Копію ухвали надіслати ОСОБА_6 не пізніше наступного робочого дня після її постановлення.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Вінницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її постановлення.

Повний текст ухвали складено 10.11.2022.

Слідчий суддя ОСОБА_13