22 листопада 2022 року
Справа № 932/7025/22
Провадження № 1-кс/932/3379/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 листопада 2022 року м. Дніпро

Слідчий суддя Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у приміщенні суду в м. Дніпрі клопотання дізнавача сектору дізнання відділення поліції № 7 Дніпровського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , за погодженням з прокурором Центральної окружної прокуратури м. Дніпра ОСОБА_4 , по кримінальному провадженню № 0000718 від 17 листопада 2022 року, за ознаками складу кримінального проступку, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України, про арешт майна,

ВСТАНОВИВ:
До Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська надійшло вищевказане клопотання, відповідно до якого дізнавач просить накласти арешт на посвідчення працівника «Укрзалізниці» № НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_5 , з позбавленням права на відчуження, розпорядження та користування.

Клопотання мотивоване тим, що у провадженні сектором дізнання відділення поліції № 7 Дніпровського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження № 0000718, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань 17 листопада 2022 року, за ознаками складу кримінального проступку, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 16.11.2022 приблизно о 16 год. 52 хв. біля буд. 9 по просп. Богдана Хмельницького у м. Дніпро під час складання адміністративного протоколу працівником поліції за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 175-1 КУпАП гр. ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 було встановлено, що останній на вимогу поліцейських пред`явити документ, що посвідчує його особу, пред`явив офіційний документ, а саме посвідчення працівника «Укрзалізниці» на ім`я ОСОБА_5 , яке мало явні ознаки підробки.

В ході огляду слідчим було виявлено ознаки підробки даного посвідчення, а саме на першій та другій сторінці посвідчення, яка має форму книжки, візуально видно сліди затирання відомостей, які були вписані в зазначене посвідчення ручкою. Гербова печатка, яка знаходиться на обох сторінках посвідчення візуально має нечітке зображення. Крім того, фотокартка, яка знаходиться на другій сторінці посвідчення має неточні розміри. Відомості, які записано в зазначене посвідчення є неповними, а саме в посвідченні на обох сторінках знаходиться підпис уповноваженої особи, яка видала дане посвідчення «Керівник установи» без ПІБ.

Як пояснив громадянин, який представився, як ОСОБА_5 , посвідчення працівника «Укрзалізниці» № НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_5 він придбав через глобальну інформаційну мережу «Інтернет» з метою безоплатного проїзду на електротранспорті.

16.11.2022 посвідчення працівника «Укрзалізниці» № НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_5 , вилучено до відділення поліції № 7 Дніпровського РУП ГУНП в Дніпропетровській області до вирішення питання по суті.

За доводами клопотання слідчий вважає, що автомобіль відповідає критеріям, переліченим у ст. 98 КПК України, тобто є речовим доказом, може містити на собі відомості про обставини вчинення даного кримінального правопорушення. Окрім того, автомобіль має відповідні механічні пошкодження, тому його доцільно зберігати у незмінному вигляді для забезпечення можливості призначення і проведення відповідних експертиз.

Виходячи з цього, сторона обвинувачення просить накласти арешт на вказане майно із забороною відчуження, розпорядження та користування.

В судове засідання слідчий не з`явився. Надав заяву, відповідно до якої просив розглядати клопотання у його відсутність.

Власник майна в судове засідання не з`явився, повідомлений про дату та час засідання.

Неявка належним чином повідомлених учасників судового провадження не перешкоджає розгляду клопотання.

Вивчивши клопотання про арешт майна та додані до нього докази, слідчий суддя вважає, що клопотання слідчого необхідно задовольнити з наступних підстав.

У відповідно до ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Статтею 131 КПК України, передбачено, що одним із заходів забезпечення кримінального провадження є арешт майна.

Відповідно до ст. 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Метою арешту, відповідно до ч. 2 ст. 170 КПК України є забезпечення:

1)збереження речових доказів;

2)спеціальної конфіскації;

3)конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4)відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінально-правового характеру щодо юридичної особи.

Згідно з положеннями ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.
Частиною 1 статті 98 КПК України визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які зберегли на собі сліди кримінального правопорушення або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту або обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.

16.11.2022 приблизно о 16 год. 52 хв. біля буд. 9 по просп. Богдана Хмельницького у м. Дніпро під час складання адміністративного протоколу працівником поліції за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 175-1 КУпАП гр. ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 було встановлено, що останній на вимогу поліцейських пред`явити документ, що посвідчує його особу, пред`явив офіційний документ, а саме посвідчення працівника «Укрзалізниці» на ім`я ОСОБА_5 , яке мало явні ознаки підробки.

У відповідності до ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Зі змісту клопотання слідчого про арешт майна вбачається, що необхідність такого арешту була обумовлена визнанням вищезазначеного майна речовими доказами, оскільки існує сукупність достатніх підстав вважати, що вилучене під час огляду майно, зберігає на собі сліди злочину, а відтак може мати доказове значення в кримінальному провадженні, відповідно до положень ст. 170 КПК України.

Завданням арешту зазначеного майна слідчий визначив запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження, а метою забезпечення кримінального провадження, забезпечення цивільного позову у кримінальному провадженні, забезпечення конфіскації або спеціальної конфіскації.

Таким чином, приходжу до висновку про задоволення клопотання та накладення арешту на вилучене майно із забороною прав на відчуження, розпорядження та користування.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 2, 7, 98, 131, 170-173, 372, 376, 395 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання слідчого задовольнити.

Накласти арешт на посвідчення працівника «Укрзалізниці» № НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_5 , з позбавленням права на відчуження, розпорядження та користування.

Копію ухвали суду надіслати слідчому, прокурору, іншим заінтересованим особам не пізніше наступного робочого дня після її постановлення.

Відповідно до ст. 175 КПК України, ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Роз`яснити, що згідно ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляційна скарга протягом п`яти днів з дня її оголошення безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду.

Слідчий суддя ОСОБА_6 ОСОБА_7