УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 листопада 2022 року

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1

за участю секретаря - ОСОБА_2

прокурора - ОСОБА_3

представника власника майна - адвоката ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в приміщенні Шевченківського районного суду м. Києва клопотання представника власника майна адвоката ОСОБА_5, який діє в інтересах ПрАТ "ПЕНТОПАК" () про скасування заходів забезпечення кримінального провадження - арешту на майно, накладеного ухвалою Личаківського районного суду міста Львова від 27 вересня 2022 року, справа № 463/6918/22, провадження №1-кс/463/5322/22),в рамках кримінального провадження №0000553, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 01 серпня 2022 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 110-2 КК України,

ВСТАНОВИВ :

До Шевченківського районного суду міста Києва 08.11.2022 року надійшло клопотання представника власника майна адвоката ОСОБА_5, який діє в інтересах ПрАТ "ПЕНТОПАК" () про скасування заходів забезпечення кримінального провадження - арешту на майно, накладеного ухвалою Личаківського районного суду міста Львова від 27 вересня 2022 року, справа № 463/6918/22, провадження №1-кс/463/5322/22),в рамках кримінального провадження №0000553, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 01 серпня 2022 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 110-2 КК України, в якому заявник просить суд скасувати грошові кошти на рахунках ПрАТ "ПЕНТОПАК".

Вказане клопотання мотивовано тим, що вказаний арешт накладено необґрунтовано та безпідставно, а тому заявник просить скасувати даний захід забезпечення кримінального провадження.

Представник власника майна адвокат ОСОБА_4 підтримав подане клопотання за наведених у ньому підстав.

Прокурор заперечував, щодо задоволення клопотання адвоката, вказав що арешт накладено з метою забезпечення збереження речових доказів у кримінальному провадженні.

Слідчий суддя заслухавши думки учасників, вивчивши клопотання про скасування арешту майна та дослідивши долучені до нього документи, приходить до наступного висновку.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Положенням ч. 2 ст. 170 КПК України встановлено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Частиною 3 ст. 170 КПК України встановлено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 10 ст. 170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна. Не може бути арештовано майно, якщо воно перебуває у власності добросовісного набувача, крім арешту майна з метою забезпечення збереження речових доказів.

Положенням ч. 2 ст. 173 КПК України встановлено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Згідно з ч. 1 ст. 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Так, судом встановлено, що Офісом Генерального прокурора здійснюється процесуальне керівництво у кримінальному провадженні №0000553 від 01.08.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.110-2 КК України, що перебуває у проваджені слідчих другого відділу Управління з досудового розслідування кримінальних правопорушень у сфері службової діяльності Головного слідчого управління Державного бюро розслідувань, місцем здійснення досудового розслідування кримінальних проваджень якими з 01.03.2022 на період воєнного стану в Україні до окремого наказу Державного бюро розслідувань визначено Територіальне управління Державного бюро розслідувань, розташоване було у місті Львові.

Ухвалою слідчого судді Личаківського районного суду міста Львова від 27 вересня 2022 року, справа № 463/6918/22, провадження №1-кс/463/5322/22 задоволено клопотання прокурора Офісу Генерального прокурора у кримінальному провадженні № №0000553 від 01.08.2022, та накладено арешт на грошові кошти, розміщені на банківських рахунках ПрАТ «Пентопак», ідентифікаційний код юридичної особи 20620489, зокрема: грошові кошти, розміщені на рахунку НОМЕР_1 . валюта рахунку 840-долар США, дата відкриття 26.08.2015, МФО 300346 АТ «Альфа-Банк» у м.Києві;грошові кошти, розміщені на рахунку НОМЕР_1 . валюта рахунку 978-ЄВРО, дата відкриття 31.03.2015, МФО 300346 АТ «Альфа-Банк» у м. Києві; грошові кошти, розміщені на рахунку и НОМЕР_1 , валюта рахунку 980-Українська гривня, дата відкриття 31.03.2015, МФО 300346 АТ «Альфа-Банк» у м. Києві;грошові кошти, розміщені на рахунку НОМЕР_1 , валюта рахунку 643-російський рубль, дата відкриття 07.03.2017, МФО 300346 АТ «Альфа-Банк» у м. Києві; грошові кошти, розміщені на рахунку НОМЕР_2 , валюта рахунку 980-Українська гривня, дата відкриття 18.05.2016, МФО 300346 АТ «Альфа-Банк» у м. Києві; грошові кошти, розміщені на рахунку НОМЕР_3 , валюта рахунку 978-ЄВРО, дата відкриття 03.08.2020, МФО 305299 АТ КБ «Приват Банк»; грошові кошти, розміщені на рахунку НОМЕР_4 . валюта рахунку 840-долар США, дата відкриття 03.08.2020, МФО 305299 АТ КБ «Приват Банк»; грошові кошти, розміщені на рахунку НОМЕР_5 , валюта рахунку 980-Українська гривня, дата відкриття 03.08.2020, МФО 305299 АТ КБ «Приват Банк»;грошові кошти, розміщені на рахунку НОМЕР_6 , валюта унку 980-Українська гривня, дата відкриття 03.08.2020, МФО 305299 АТ КБ «Приват Банк».

При цьому, підставою для прийняття рішення про арешт зазначеного у клопотанні майна була наявність розумних підозр вважати, що воно є об`єктом кримінального правопорушення, та було визнано речовим доказом у кримінальному провадженні № 0000553, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 01.08.2022 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.110-2КК України.

У свою чергу, слідчий суддя вважає обґрунтованими та такими, що повністю відповідають вимогам кримінального процесуального закону України, мотиви, які стали підставою для задоволення клопотання слідчого/прокурора та застосування такого обмежувального заходу як арешт майна. Жодних об`єктивних даних, які б спростовували чи ставили під сумнів доводи ухвали про накладення арешту на вищевказане майно, в судовому засіданні встановлено не було. Не було надано заявником і належних доказів, які б свідчили про те, що на даний час потреба в застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження, як накладення арешту відпала.

Слід зауважити, що на даному етапі провадження слідчий суддя не має процесуальних повноважень вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінального правопорушення.

Враховуючи викладене, слідчий суддя не знаходить достатніх підстав для задоволення клопотання представника власника майна адвоката ОСОБА_5, який діє в інтересах ПрАТ "ПЕНТОПАК"про скасування заходів забезпечення кримінального провадження - арешту на майно, накладеного ухвалою Личаківського районного суду міста Львова від 27 вересня 2022 року, (справа № 463/6918/22, провадження №1-кс/463/5322/22),в рамках кримінального провадження №0000553, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 01 серпня 2022 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 110-2 КК України.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 9, 26, 174, 309, 532 КПК України, слідчий судя,-

П О С Т А Н О В И В:

Клопотання представника власника майна адвоката ОСОБА_5, який діє в інтересах ПрАТ "ПЕНТОПАК" () про скасування заходів забезпечення кримінального провадження - арешту на майно, накладеного ухвалою Личаківського районного суду міста Львова від 27 вересня 2022 року, (справа № 463/6918/22, провадження №1-кс/463/5322/22),в рамках кримінального провадження №0000553, відомості щодо якого внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань 01 серпня 2022 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 110-2 КК України - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1