КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 11-cc/824/97/2023 Слідчий суддя в 1-й інстанції: ОСОБА_1
Категорія: ст. 303 КПК Доповідач: ОСОБА_2
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 січня 2023 року місто Київ

Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду у складі:

головуючого судді ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_5 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду апеляційну скаргу захисника ОСОБА_6 в інтересах ОСОБА_7 на ухвалу слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 22 листопада 2022 року, -

за участі:

прокурора - ОСОБА_8 ,

захисника - ОСОБА_6 ,

підозрюваного - ОСОБА_7 ,

ВСТАНОВИЛА:

Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 22.11.2022 року відмовлено у задоволенні скарги адвоката ОСОБА_6 на повідомлення ОСОБА_7 про підозру у кримінальному провадженні № 0001380.

Не погоджуючись із таким рішенням слідчого судді, захисник ОСОБА_6 подала в інтересах ОСОБА_7 апеляційну скаргу, у якій просила ухвалу слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 22.11.2022 року скасувати, постановити нову ухвалу, якою задовольнити скаргу захисника та скасувати повідомлення про підозру ОСОБА_7 у кримінальному провадженні № 0001380 за ч.ч. 1,2 ст. 255, ч. 3 ст. 27, ч. 4 ст. 28, ч. 3 ст. 190 КК України.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги захисник зазначає, що повідомлення ОСОБА_7 про підозру від 22.08.2022 року не містить зазначення часу, місця вчинення кримінального правопорушення, а також суттєвих обставин, відомих на момент її вручення. В день пред`явлення повідомлення про підозру в змісті самого повідомлення відсутні чітко зафіксовані фактичні обставини події, як того вимагає п. 6 ч. 1 ст. 277 КПК України.

Крім того апелянт стверджує, що з часу вручення ОСОБА_7 повідомлення про підозру протягом двох місяців органом досудового розслідування не викликано та не допитано підозрюваного, не розглянуті клопотання захисту. Не здійснено процесуальних дій щодо збору доказів про місцезнаходження підозрюваного ОСОБА_7 та наявних у нього доказів, які можуть виключати його причетність до вчинення кримінального правопорушення.

Зазначає також, що органом досудового розслідування під час повідомлення про підозру ОСОБА_7 чітко не вказано про беззаперечність фактів, викладених у тексті підозри та немає посилань на зібрані у зв`язку із цим доказами під час проведення процесуальних дій до пред`явлення підозри.

Сторона захисту посилається також на відсутність у матеріалах кримінального провадження прямих, достатніх та належних доказів, які б підтверджували факт вчинення ОСОБА_7 кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 1,2 ст. 255, ч. 3 ст. 27, ч. 4 ст. 28, ч. 3 ст. 190 КК України та вважає, що є всі підстави для закриття кримінального провадження.

Заслухавши доповідь судді, пояснення захисника, яка підтримала доводи апеляційної скарги та просила її задовольнити в повному обсязі, пояснення прокурора, який заперечував проти задоволення апеляційної скарги сторони захисту, вивчивши матеріали судового провадження, перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступних висновків.

Як вбачається з матеріалів, наданих до суду апеляційної інстанції, Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного державного реєстру досудових розслідувань за № 0001380 від 09.06.2022 року, за ознаками вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 255, ч. 2 ст. 255, ч. 3 ст. 27 ч. 4 ст. 28 ч. 3 ст. 190 КК України.

22.08.2022 року о 10 год. 38 хв. ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 затримано в порядку ст. 208 КПК України.

22.08.2022 року ОСОБА_7 вручено письмове повідомлення про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 1,2 ст. 255, ч. 3 ст. 27, ч. 4 ст. 28, ч. 3 ст. 190 КК України.

27.10.2022 року захисник ОСОБА_6 в інтересах підозрюваного ОСОБА_7 звернулася до Печерського районного суду міста Києва зі скаргою на повідомлення про підозру від 22.08.2022 року у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 1,2 ст. 255, ч. 3 ст. 27, ч. 4 ст. 28, ч. 3 ст. 190 КК України.

22.11.2022 року ухвалою слідчого судді Печерського районного суду міста Києва відмовлено у задоволенні скарги адвоката.

З висновками слідчого судді, викладеними в оскаржуваній ухвалі, колегія суддів погоджується з огляду на наступне.

Відповідно до норм кримінального процесуального законодавства, слідчий суддя - суддя суду першої інстанції, до повноважень якого належить здійснення у порядку, передбаченому цим Кодексом, судового контролю задотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні.

Відповідно до ч. 2 ст. 309 КПК України під час досудового розслідування, крім іншого, можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали слідчого судді про скасування повідомлення про підозру чи відмову у задоволенні скарги на повідомлення про підозру.

Норми щодо повідомлення про підозру регулюються Главою 22 КПК України.

Згідно п. 13 ч. 2 ст. 36 КПК України прокурор, здійснюючи нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням, уповноважений затверджувати чи відмовляти у затвердженні обвинувального акта, клопотань про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, вносити зміни до складеного слідчим обвинувального акта чи зазначених клопотань, самостійно складати обвинувальний акт чи зазначені клопотання.

Відповідно до п. 6 ч. 2 ст. 40 КПК України слідчий уповноважений повідомляти за погодженням із прокурором особі про підозру.

Згідно ч.1 ст.276 КПК України повідомлення про підозру обов`язково здійснюється в порядку, передбаченому статтею 278 цього Кодексу, у випадках:

1) затримання особи на місці вчинення кримінального правопорушення чи безпосередньо після його вчинення;

2) обрання до особи одного з передбачених цим Кодексом запобіжних заходів;

3) наявності достатніх доказів для підозри особи у вчиненні кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 277 КПК України письмове повідомлення про підозру складається прокурором або слідчим за погодженням з прокурором.

Зміст письмового повідомлення про підозру має відповідати вимогам, передбаченим ч. 1 ст. 277 КПК України, а саме містити наступні відомості: прізвище та посаду слідчого, прокурора, який здійснює повідомлення; анкетні відомості особи (прізвище, ім`я, по батькові, дату та місце народження, місце проживання, громадянство), яка повідомляється про підозру; найменування (номер) кримінального провадження, у межах якого здійснюється повідомлення; зміст підозри; правову кваліфікацію кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; стислий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, у вчиненні якого підозрюється особа, у тому числі зазначення часу, місця його вчинення, а також інших суттєвих обставин, відомих на момент повідомлення про підозру; права підозрюваного; підпис слідчого, прокурора, який здійснив повідомлення.

Для вирішення питання щодо обґрунтованості повідомленої підозри оцінка наданих слідчому судді доказів здійснюється не в контексті оцінки доказів з точки зору їх достатності і допустимості для встановлення вини чи її відсутності у особи за вчинення злочину, доведення чи не доведення винуватості особи, з метою досягнення таких висновків, які необхідні суду при постановленні вироку, а з тією метою, щоб визначити вірогідність та достатність підстав причетності тієї чи іншої особи до вчинення кримінального правопорушення, а також чи є підозра обґрунтованою, щоб виправдати подальше розслідування або висунення обвинувачення.

КПК України не містить визначення терміну "обгрунтована підозра" і визначення змісту поняття «підозра» обумовлює необхідність врахування практики Європейського суду з прав людини з питань застосування кримінального процесуального законодавства (ч.1 ст. 9 КПК України).

За визначенням Європейського суду з прав людини «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального правопорушення, про яке йде мова у статті 5 § 1 (с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин».

Згідно з рішеннями ЄСПЛ у справах "Ilgar Mammadov v. Azerbaijan п. 88", "Erdagoz v. Turkey п. 51", "Cebotari v. Moldova п. 48" "обґрунтована підозра" передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин. Крім того, Європейський Суд у своїй практиці неодноразово зазначав, що факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення.

Отже, на стадії досудового розслідування, суд, оцінюючи обґрунтованість підозри, не повинен пред`являти до наданих доказів таких же високих вимог, як при формулюванні остаточного обвинувачення при направленні справи до суду.

Як вбачається з представлених в апеляційний суд матеріалів, в повідомленні про підозру ОСОБА_7 від 22.08.2022 року у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 1,2 ст. 255, ч. 3 ст. 27, ч. 4 ст. 28, ч. 3 ст. 190 КК України, викладено зміст підозри та правову кваліфікацію кримінальних правопорушень, у вчиненні яких підозрюється останній із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність.

Обставини здійснення підозрюваним конкретних дій та доведеність його вини, потребують перевірки та оцінки у сукупності з іншими доказами у кримінальному провадженні під час подальшого досудового розслідування, а відтак твердження сторони захисту про недостатність доказів є передчасним.

Даний висновок узгоджується із правовими позиціями, наведеними у рішеннях Європейського суду з прав людини, зокрема у рішенні по справі «Мюррей проти Сполученого Королівства» (заява № 14310/88) від 23.10.1994 суд зазначив, що «факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як і ті, що є необхідними для обґрунтування вироку чи й просто висунення обвинувачення, черга якого надходить на наступній стадії процесу кримінального розслідування».

Щодо бездіяльності слідчого у кримінальному провадженні, на яку посилається захисник в апеляційній скарзі, колегія суддів вважає за необхідне зазначити наступне.

У кримінальному провадженні сторона захисту, яка зацікавлена в ефективності здійснення досудового розслідування наділена правом оскаржувати рішення, дії чи бездіяльність органу, який здійснює таке розслідування або орану, що здійснює процесуальне керівництво. Факт здійснення неефективного досудового розслідування має бути зафіксований шляхом звернення з відповідними скаргами в порядку, визначеному законом. Главою 26 КПК України визначено порядок оскарження таких рішень, дій чи бездіяльності під час досудового розслідування. Згідно зі ст. 303 КПК України наведено вичерпний перелік рішень, дій чи бездіяльності органу досудового розслідування, який може бути оскаржено під час здійснення досудового розслідування. Слід зауважити, що вказані обставини не можуть бути предметом перегляду колегією суддів апеляційної інстанції в рамках розгляду апеляційної скарги на рішення про відмову у задоволенні скаргу на повідомлення про підозру, а тому колегія суддів не вповноважена надавати оцінку цим доводам.

Крім того слід зазначити, що обсяг наданих до суду матеріалів дозволяє колегії суддів встановити наявність на даному етапі досудового розслідування підстав, що свідчать про існування обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_9 інкримінованих кримінальних правопорушень.

Як правильно вказав в ухвалі слідчий суддя, з чим погоджується і колегія суддів, оскаржене рішення слідчого, яке погоджене із прокурором, за своїм змістом повністю відповідає вимогам ст. 277 КПК України та містить усі необхідні відомості.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів погоджується з висновком слідчого судді про відсутність підстав для визнання повідомлення про підозру незаконним та необґрунтованим.

Інші доводи апеляційної скарги, з урахуванням наведеного, не є підставою для скасування оскаржуваного судового рішення.

За таких обставин, ухвала слідчого судді, відповідно до вимог ст. 370 КПК України, є законною, обґрунтованою і вмотивованою, а тому підстав для її скасування, про що йде мова в апеляційній скарзі, колегія суддів не вбачає.

Істотних порушень вимог КПК України при постановленні ухвали слідчим суддею, не встановлено.

Керуючись ст.ст. 303, 309, 376, 404, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів -

ПОСТАНОВИЛА:

Ухвалу слідчого судді Печерського районного суду міста Києва від 22 листопада 2022 року, якою відмовлено у задоволенні скарги адвоката ОСОБА_6 на повідомлення ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 про підозру у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч.ч. 1,2 ст. 255, ч. 3 ст. 27, ч. 4 ст. 28, ч. 3 ст. 190 КК України у кримінальному провадженні № 0001380, - залишити без змін, а апеляційну скаргу захисника ОСОБА_6 в інтересах ОСОБА_7 , - залишити без задоволення.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту проголошення є остаточною і оскарженню не підлягає.

СУДДІ:

____________________ _______________________ ____________________

ОСОБА_2 ОСОБА_3 ОСОБА_4