Справа №333/6114/22
Провадження №1-кс/333/58/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 січня 2023 року м. Запоріжжя

Слідчий суддя Комунарського районного суду м. Запоріжжя ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , заявника ОСОБА_3 , слідчого другого слідчого відділу (з дислокацією у м. Запоріжжі) ТУ ДБР, розташованого у місті Мелітополі ОСОБА_4 , прокурора ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , про скасування арешту (в порядку ст. 174 КПК України),

ВСТАНОВИВ:

08.12.2022 року адвокат ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , звернувся до Комунарського районного суду м. Запоріжжя з клопотанням про скасування арешту (в порядку ст. 174 КПК України).

В обґрунтування клопотання зазначив, що в провадженні Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Мелітополь (з дислокацією у м. Запоріжжі) знаходиться кримінальне провадження № 0000084 від 04.05.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України. 31.08.2022 року слідчим Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Мелітополь (з дислокацією у м. Запоріжжі) ОСОБА_4 , на підставі ухвали слідчого судді Томаківського районного суду Дніпропетровської області від 11.08.2022 (справа № 195/1390/22), проведений обшук приміщення, яке розташоване за адресою: АДРЕСА_1 . В результаті проведення слідчої дії, яка оформлена протоколом обшуку від 31.08.2022, слідчим ОСОБА_4 виявлено та вилучено майно. Ухвалою Томаківського районного суду Дніпропетровської області по справі № 195/1635/22 від 05.09.2022 (провадження № 1-кс/195/308/22) на зазначене вище майно накладено арешт. 28.12.2022 року ухвалою Дніпровського апеляційного суду у справі № 195/1635/22, ухвала Томаківського районного суду Дніпропетровської області від 05.09.2022 залишена без змін. Вважає, що у даному кримінальному провадженні є підстави для скасування арешту майна.

В судовому засіданні адвокат ОСОБА_3 просив задовольнити його доводи, з підстав зазначених в письмовому клопотанні та зазначив, що грошові кошти, які були вилучені в ході проведення слідчих дій, є спільною сумісною власністю родини ОСОБА_6 . Зазначає, що факт законності походження грошових коштів підтверджується довідкою про доходи ОСОБА_6 за 2022 рік, відповідно до якої за цей рік ОСОБА_8 нарахована заробітна плата у розмірі 445 987,04 грн., а також за 2021 рік ОСОБА_6 заробив за місцем роботи 375 147,00 грн., та мав на зберіганні власні кошти у розмірі 30 000,00 доларів США та 1 864 000,00 грн., що підтверджується щорічною декларацією. Захисник вказує, що дружина ОСОБА_7 за 2021 рік заробила 218 119,00 грн. та 32 733,00 грн. отримала гонораром. На зберіганні ОСОБА_7 мала 150 000,00 грн. За 2022 рік ОСОБА_7 була нарахована заробітна плата у розмірі 348 755,91 грн. Вказує, що батьки ОСОБА_7 залишили на зберігання 20 300,00 доларів США. Захисник наголошує, що грошові кошти, які вилучені у родини ОСОБА_6 , є їх спільною сумісною власністю, які не мають жодного відношення до кримінального провадження. Зазначає, що органом досудового розслідування порушені правила територіальної підсудності при зверненні із клопотанням про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0000084.

В судовому засіданні слідчий ОСОБА_4 проти задоволення клопотання заперечував, повідомив, що наразі проводяться слідчі дій, а також з речовими доказами проводяться експертизи, проведення яких наразі не завершено, а тому скасування арешту на речові докази буде перешкоджати подальшому досудовому слідству .

В судовому засіданні прокурор ОСОБА_5 , підтримав позицію слідчого, та зазначив, що арешт накладено правомірно з дотриманням вимог КПК України, що встановлено ухвалою Дніпровського апеляційного суду у справі № 195/1635/22, від 28.12.2022 року. Крім того, санкцією ч.5 ст. 191 КК України, передбачено конфіскацію майна, у разі винесення обвинувального вироку, що може перешкоджати його виконанню. Заслухавши пояснення адвоката, слідчого та прокурора, дослідивши клопотання, додані до нього матеріали та матеріали кримінального провадження, слідчий суддя приходить до висновку наступного висновку.

Згідно з положеннями ст.170 КПК арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально-протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально- протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

При вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та справедливого рішення слідчий суддя згідно з вимогами ст.ст.94, 132, 173 КПК повинен врахувати, зокрема, правову підставу для арешту майна, можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу), розумність та співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.

Згідно ч.1 ст.174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Матеріалами, кримінального провадження встановлено, що в провадженні ТУ ДБР, розташованого у м. Мелітополь (з дислокацією у м. Запоріжжі) знаходиться кримінальне провадження №0000084 від 04.05.2022 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

Так досудовим розслідуванням встановлено, що начальник аварійно-рятувального загону спеціального призначення ГУ ДСНС в Запорізькій області ОСОБА_6 спільно з начальником групи водолазно-рятувальних робіт аварійно- рятувального загону спеціального призначення ГУ ДСНС в Запорізькій області ОСОБА_9 та іншими службовими особами аварійно- рятувального загону спеціального призначення ГУ ДСНС в Запорізькій області, шляхом зловживання службовим становищем, організували протиправну схему з привласнення та розтрати бюджетних коштів та майна аварійно-рятувального загону спеціального призначення ГУ ДСНС в Запорізькій області, в умовах воєнного стану.

Також в ході досудового розслідування встановлено, що працівники аварійно- рятувального загону спеціального призначення ГУ ДСНС в Запорізькій області за вказівкою начальника аварійно-рятувального загону спеціального призначення ГУ ДСНС в Запорізькій області ОСОБА_6 здійснюють привласнення паливно мастильних матеріалів з території аварійно-рятувального загону спеціального призначення ГУ ДСНС в Запорізькій області та в подальшому доставляють до місця проживання/користування ОСОБА_6 . В свою чергу ОСОБА_6 здійснює продаж вказаного пального за готівкові кошти, а також здійснює заправлення паливно-мастильних матеріалів до вантажних автомобілів, які належать йому та його близьким особам, з метою здійснення вантажних перевезень на митній території України. ОСОБА_10 є матір`ю ОСОБА_11 , її господарська діяльність пов`язана з транспортними перевезеннями, яке безпосередньо може бути пов`язане з незаконним використанням пального.

Крім того, встановлено, що фактично водіями транспортних засобів, які здійснюють вантажні перевезення, є працівники аварійно-рятувального загону спеціального призначення ГУ ДСНС в Запорізькій області, які здійснюють поїздки у робочий час, при цьому в табелі робочого часу вносять недостовірні дані про фактичне перебування на робочому місці. Працівники аварійно-рятувального загону спеціального призначення ГУ ДСНС в Запорізькій області фактично отримують грошові кошти за перевезення вантажів, в тому числі у готівковій формі. В кінці звітного періоду (місяця) працівники аварійно-рятувального загону спеціального призначення ГУ ДСНС в Запорізькій області отримують заробітну плату на карткові рахунки, без фактичного виконання службових обов`язків, тим самим присвоюють грошові кошти. Діяльність з перевезення вантажів координується ОСОБА_6 та ОСОБА_9

31.08.2022 року слідчими Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Мелітополі, на підставі ухвали слідчого судді Томаківського районного суду Дніпропетровської області від 11.08.2022 року було проведено обшук житла та іншого володіння (будинку, земельної ділянки, з розташованими на ній господарськими спорудами), яка перебуває у користуванні ОСОБА_6 , за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого було вилучено: грошові кошти в сумі 117 000 гривень; 100 Євро; 5300 доларів США; 98471 доларів США; 430 000 гривень, які належать ОСОБА_6 та ОСОБА_12 .

Відповідно до постанови слідчого від 31.08.2022 року вказані грошові кошти було визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000084 від 04.05.2022 року.

Підставою для накладення арешту було те, що вищевказане майно підпадає під критерії речових доказів визначені статтею 98 КПК України.

Доводи адвоката ОСОБА_3 про те, що грошові кошти, які були вилучені в ході проведення слідчих дій, є спільною сумісною власністю родини ОСОБА_6 , не можуть бути підставою для скасування арешту, оскільки на даній стадії процесу слідчий суддя не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд при розгляді кримінального провадження по суті, тобто не вправі наперед вирішувати питання про фактичні обставини кримінального правопорушення, його кваліфікацію, доведеність чи недоведеність винуватості особи у вчиненні кримінального правопорушення, давати оцінку доказам щодо їх належності, допустимості, достовірності та достатності, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих даних визначити, що їх сукупність, відповідно до вимог ст.170 КПК України, є достатньою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження, одним із яких і є накладення арешту на майно.

Доводи захисника ОСОБА_3 про порушення територіальної підсудності під час розгляду клопотання, не може бути розглянуто слідчим суддею, оскільки як слідує з матеріалів справи, це було однією з підстав доводів апеляційної скарги заявника, яку було розглянуто Дніпровським апеляційним судом 28.12.2022 року, та не встановлено порушення територіальної підсудності при розгляді клопотання про накладання арешту Томаківським районним судом Дніпропетровської області.

Таким чином суд вважає, що заявником не доведено, що наразі відсутня потреба у застосуванні арешту, а також що арештоване майно, не має доказового значення для розгляду справи , а арешт накладено необґрунтовано.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 7, 9, 170-174 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , про скасування арешту (в порядку ст. 174 КПК України), відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`яти днів з дня її проголошення безпосередньо до Запорізького апеляційного суду. У разі якщо ухвалу було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Повний текст ухвали буде складений 13 січня 2023 року.

Слідчий суддя

Комунарського районного суду

м. Запоріжжя ОСОБА_1