Справа № 635/416/23
Провадження № 1-кс/635/137/2023
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 січня 2023 року сел.Покотилівка Харківського району Харківської області

Слідчий суддя Харківського районного суду Харківської області ОСОБА_1 ,

секретар судового засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000023 від 19.01.2023 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

25.01.2023 року до Харківського районного суду Харківської області надійшло клопотання прокурора Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000023 від 19.01.2023 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України, про накладення арешту на майно, а саме на паперовий згорток з речовиною зеленого кольору рослинного походження у висушеному та подрібненому стані,яка була вилучена в ході огляду від 18.01.2023 року у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 (мешкає за адресою АДРЕСА_1 ).

В обґрунтування свого клопотання прокурор зазначив, що до чергової частини відділу поліції №3 Харківського РУП № 1 ГУНП в Харківській області надійшло повідомлення від поліцейського СРПП ВП№3 ХРУП №1 ГУНП в Харківської області ОСОБА_5 про те, що 18.01.2023 об 20:50 за адресою: АДРЕСА_1 зупинили ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у якого при собі була рослина речовина схожа на канабіс.

За даним фактом 19.01.2023 було внесено відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000023 від 19.01.2023 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 309 КК України.

18.01.2023 в період часу з 22:26 до 23:13, було проведено огляд місця події на відкритій ділянці місцевості за адресою: АДРЕСА_1 , під час якого у ОСОБА_4 було виявлено та вилучено паперовий згорток з речовиною рослинного походження зеленого кольору в висушеному та подрібненому стані.

Під час огляду був присутній ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 та фактично мешкає за адресою: АДРЕСА_3 , який видав паперовий згорток з речовиною рослинного походження зеленого кольору в висушеному та подрібненому стані, що він мав при собі.

ОСОБА_4 , якого було опитано пояснив, що вже давно вживає наркотичну речовину «Канабіс». 18.01.2023 року приблизно об 20:40 він йшов у гості до свого знайомого, щоб разом вдома у останнього вжити наркотичний засіб «Канабіс», який він мав при собі. В той час коли він проходив поблизу кладовища (поблизу буд. АДРЕСА_1 до нього під`їхали співробітники поліції, які представились та запитали, чи є в нього заборонені речі. Під час розмови ОСОБА_4 повідомив співробітники поліції, що в нього при собі є паперовий згорток з речовиною рослинного походження зеленого кольору в висушеному та подрібненому стані та показав згорток. Далі, співробітники поліції викликали слідчу групу, які вилучили цей згорток під час огляду, про що склали протокол, в якому він та поняті розписались.

Вилучений вище паперовий згорток з речовиною рослинного походження зеленого кольору в висушеному та подрібненому стані упаковано у паперовий конверт, який опечатано за участю понятих та направлено до відділу поліції №3 Харківського РУП №1 ГУНП в Харківській області.

Постановою дізнавача від 19.01.2023 визнано речовими доказами у кримінальному провадженні вищевказаний паперовий згорток з речовиною рослинного походження.

Огляд на відкритій ділянці місцевості за адресою: АДРЕСА_1 за участі ОСОБА_4 було проведено з метою виявлення та фіксації відомостей про обставини вчинення кримінального правопорушення та з метою збереження речових доказів, які в подальшому матимуть доказове значення та будуть визнані речовими доказами по кримінальному провадженню, що сприятиме розкриттю вказаного кримінального правопорушення та притягненню винних осіб до кримінальної відповідальності, а також для встановлення істини під час досудового розслідування.

Необхідність накладення арешту на майно зумовлена тим, що у разі не накладення арешту на майно існує загроза приховати, пошкодити, знищити, відчужити предмети та речі, які є речовими доказами у вказаному кримінальному провадженні.

Крім того, в органу досудового розслідування кримінального провадження існують підставі для повного та всебічного проведення досудового розслідування кримінального провадження, а саме встановлення осіб, які причетні до вчинення кримінального проступку, встановлення істини у справі, в тому числі шляхом призначення експертизи. Вищевказані предмети будуть передані до Харківського НДЕКЦ МВС України для проведення судової експертизи дослідження матеріалів речовин і виробів за експертною спеціалізацією 8.6 «Дослідження наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів та прекурсорів», після чого будуть передані на зберігання до УЛМТЗ Головного управління Національної поліції в Харківській області.

Отже, в даному випадку метою для накладення арешту є п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України, тобто з метою забезпечення збереження речових доказів. Застосування арешту майна на цьому етапі досудового розслідування є необхідним та доцільним заходом забезпечення кримінального провадження.

Також є підстави вважати, що було вчинено кримінальне правопорушення, а вказані в клопотанні предмети мають значення для досудового розслідування та є доказами у кримінальному провадженні.

Враховуючи викладене, з метою забезпечення швидкого, повного та неупередженого досудового розслідування у кримінальному провадженні (ст. 2 КПК України), досягнення дієвості кримінального провадження, недопущення знищення, пошкодження та зміни вищевказаного об`єкту, у органу досудового розслідування виникла необхідність у накладенні арешту на вищевказаний об`єкт, а саме: паперовий згорток з речовиною рослинного походження зеленого кольору в висушеному та подрібненому стані.

Прокурор в судове засідання не з`явився, надав заяву про розгляд клопотання за його відсутності, яке підтримує та просять задовольнити.

Відповідно до частини 1 ст. 172 КПК України, клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

Згідно з вимогами частини четвертої статті 107 КПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому розгляді фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Слідчий суддя, дослідивши клопотання та матеріали, якими воно обґрунтоване, приходить до наступного

Згідно з ч. 7 ст. 237 КПК України вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Відповідно до ч. 1 ст. 167 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Арешт майна допускається з метою забезпечення:1) збереження речових доказів;2) спеціальної конфіскації;3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Згідно з ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених п.п. 3, 4 ч. 2 ст. 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому п. 4 ч. 2 ст. 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження. 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, яка його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).

Клопотання про накладення арешту на майно направлено до суду засобами поштового зв`язку з дотриманням строків, передбачених ч. 5 ст. 171 КПК України.

Прокурором доведено, що зазначене вище вилучене майно, має суттєве значення для встановлення обставин, що підлягають доказуванню у кримінальному провадженні, тому повернення вищевказаних речей може призвести до їх знищення, втрати, пошкодження або інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню, з метою встановлення всіх обставин кримінального правопорушення.

Враховуючи те, що прокурором надано достатньо доказів, що вказані речі мають доказове значення для даного кримінального провадження, а також під час досудового розслідування може виникнути необхідність у проведенні судових експертиз і незастосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може перешкодити кримінальному провадженню, слідчий суддя приходить до висновку про необхідність задоволення клопотання на накладення арешту на вказані вилучені речі.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 131, 132, 167, 170 -173 КПК України, слідчий суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Харківської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке було вилучена 18.01.2023 року в ході огляду місця події на відкритій ділянці місцевості за адресою: АДРЕСА_1 у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме на паперовий згорток з речовиною зеленого кольору рослинного походження у висушеному та подрібненому стані,

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення, а особою, яка не була присутньою під час її постановлення, в той самий строк з моменту отримання копії ухвали.

Ухвала підлягає негайному виконанню, оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя: ОСОБА_1