н/п 1-кс/953/2793/23
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"20" квітня 2023 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді - ОСОБА_1 ,

при секретарі - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Харкова клопотання власника майна ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0002447 від 25.05.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст.190 КК України, -

встановив:

18.04.2023 до Київського районного суду м. Харкова надійшло вказане клопотання, в якому власник майна ОСОБА_3 просить скасувати арешт з квартири АДРЕСА_1 , накладений ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 05.08.2019 у справі № 640/10709/19.

На обґрунтування клопотання власник майна зазначає, зокрема, що 25.05.2019 він звернувся до Київського ВП ГУ НП в Харківській області із заявою про те, що шахрайськими діями працівників банку ПАТ «Альфа-Банк» за адресою: м. Харків, вул. Гололя, буд. 1, його було введено в оману, внаслідок чого, квартира за адресою: АДРЕСА_2 була зареєстрована за банком ПАТ «Альфа-Банк».

За вказаним фактом, слідчим відділом Київського ВП ГУ НП в Харківській області було розпочате досудове розслідування у кримінальному провадженні 0002447 від 25.05.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст.190 КК України та в подальшому, ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 05.08.2019 у справі № 640/10709/19 було накладено арешт на квартиру, розташовану за адресою: АДРЕСА_2 , шляхом заборони її відчуження.

Як зазначає власник майна, у подальшому застосуванні цього заходу забезпечення кримінального провадження відпала потреба, оскільки постановою слідчого від 11.11.2020 кримінальне провадження № 0002447 від 25.05.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України, закрито на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України, а тому він звернувся до слідчого судді з цим клопотанням.

Власник майна ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, викликався належним чином (а.с. 7). 20.04.2023 через канцелярію суду подав заяву про розгляд клопотання без його участі, клопотання підтримує та просить про його задоволення (а.с. 38).

Старший слідчий Харківського районного управління поліції ОСОБА_4 в судове засідання не з`явився, повідомлявся належним чином (а.с. 8). 19.04.2023 через канцелярію суду подав заяву, в якій вказав, що проти задоволення клопотання про скасування арешту не заперечує, оскільки кримінальне провадження № 0002447 від 25.05.2019, закрито 11.11.2020 на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України. Розгляд вказаного питання просить проводити без його участі. До заяви додано копії наступних документів: витяг з ЄРДР; «інформацію з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно…» № від 19.04.2023; постанову слідчого від 11.11.2020 про закриття кримінального провадження № 0002447 від 25.05.2019; копію ухвали Київського районного суду м. Харкова від 05.08.2019 у справі № 640/10709/19 (а.с. 29-37).

Слідчий суддя, дослідивши надані докази, приходить до наступного.

Порядок скасування арешту майна визначений ст. 174 КПК України, якою передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчим суддею достовірно встановлено, що в провадженні Харківського районного управління поліції № 1 ГУ НП в Харківській області перебувало кримінальне провадження № 0002447 від 25.05.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України (а.с. 30).

Ухвалою слідчого судді Київського районного суду м. Харкова від 05.08.2019 накладено арешт на нерухоме майно - квартиру АДРЕСА_1 , яка на праві приватної власності належить Акціонерне товариство «Альфа-Банк», шляхом заборони її відчуження, до скасування арешту майна у встановленому нормами КПК України порядку (а.с. 35-37).

Згідно Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта від 19.04.2023 за № , квартира АДРЕСА_1 , загальною площею 48,5 м2, належить на праві власності ОСОБА_3 (а.с. 31-33).

Право власності ОСОБА_3 на квартиру АДРЕСА_1 також підтверджено копією рішення Фрунзенського районного суду м. Харкова від 05.05.2021, зміненого постановою Харківського апеляційного суду від 01.02.2022 у справі № 645/1511/20 (а.с. 9-28).

Постановою слідчого Київського ВП ГУ НП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_4 від 11.11.2020, кримінальне провадження № 0002447 від 25.05.2019 закрито у зв`язку з відсутністю складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України (а.с. 34).

Згідно з п. 5 ч. 1 ст. 3 КПК України, досудове розслідування - стадія кримінального провадження, яка починається з моменту внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань і закінчується закриттям кримінального провадження або направленням до суду обвинувального акта, клопотання про застосування примусових заходів медичного або виховного характеру, клопотання про звільнення особи від кримінальної відповідальності.

Кримінальний процесуальний кодекс України 2012 року не передбачає процесуального механізму скасування арешту майна після закриття слідчим кримінального провадження та закінчення досудового розслідування. У слідчого судді відсутні повноваження вирішувати питання про скасування арешту майна після закінчення досудового розслідування в кримінальному провадженні.

Проте, 30 червня 2020 року Велика Палата Верховного Суду у справі № 727/2878/19 відступила від власного правового висновку щодо юрисдикції спору про звільнення майна з-під арешту, накладеного в кримінальному провадженні, визначивши, що питання про скасування арешту майна, накладеного за правилами КПК України 2012 року та не скасованого після закриття слідчим кримінального провадження, має вирішувати слідчий суддя за правилами кримінального судочинства.

Враховуючи викладене вище, слідчий суддя приходить до висновку про те, що на сьогоднішній день, у зв`язку з закриттям кримінального провадження, необхідність в арешті квартири АДРЕСА_1 , відпала, що є підставою для задоволення клопотання.

З огляду на неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалося, що відповідає положенням ч. 4 ст. 107 КПК України.

Керуючись ст.ст. 2, 7, 28, 107, 174, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання власника майна ОСОБА_3 про скасування арешту майна у кримінальному провадженні № 0002447 від 25.05.2019 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст.190 КК України, задовольнити.

Скасувати арешт з нерухомого майна - квартири АДРЕСА_1 , накладений ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 05 серпня 2019 року у справі № 640/10709/19 н/п 1-кс/640/9712/19.

Ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1