У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 лютого 2023 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду ОСОБА_1 , за участі секретаря судових засідань ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваної ОСОБА_4 , захисників ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , розглянувши клопотання прокурора Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 про продовження строку запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Львів, громадянки України, яка зареєстрована та фактично проживає за адресою: АДРЕСА_1 , з вищою освітою, яка має на утриманні неповнолітнього сина ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , голови Ужгородської районної МСЕК, лікаря невропатолога, підозрюваної у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 Кримінального кодексу України, -

в с т а н о в и в:

З клопотання та доданих до нього матеріалів встановлено, що слідчим відділом Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області проводиться досудове у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000165 від 21.11.2022 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 332 та ч. 3 ст. 368 Кримінального кодексу України (далі КК України).

Досудовим розслідуванням встановлено, що наказом Закарпатського обласного центру медико-соціальної експертизи № 1 від 02.01.2008 ОСОБА_4 призначено на посаду лікаря-невропатолога Ужгородської районної медико-соціальної експертної комісії.

Згідно посадової інструкції лікаря-невропатолога Ужгородської районної МСЕК (далі Інструкція) Розділ 1, п. 1.1. основними задачами невропатолога Ужгородської районної медико-соціальної експертної комісії є керування роботою та забезпечення якісного проведення медико-соціальної експертизи і реабілітації інвалідів в очолюваній нею комісії, планування роботи Ужгородської районної МСЕК, участь у проведенні медико-соціальної експертизи як фахівця у відповідності до своєї клінічної спеціальності.

Відповідно до Розділу 2 Інструкції п. 2.2. організовує проведення медико-соціальної експертизи, тобто визначення ступеню обмеження життєдіяльності людини, в тому числі: стан працездатності, групу, причину і час настання інвалідності, потреб інвалідів у соціальній допомозі, а також ступінь професійної працездатності (у відсотках) працівників, які одержали каліцтво чи інше ушкодження здоров?я, пов?язане з виконанням своїх трудових обов?язків у регіоні діяльності МСЕК.

Розділом 4, п. 4.2. передбачено, що невропатолог Ужгородської районної МСЕК несе персональну відповідальність за всю діяльність медико-соціальних експертних комісій, якість ведення усієї необхідної документації, достовірність мед експертних рішень і т.д.

У невстановлений досудовим розслідуванням час та місці у ОСОБА_4 за попередньою змовою із невстановленою особою, виник злочинний умисел, спрямований на одержання неправомірної вигоди для себе у вигляді грошових коштів від невстановленої особи, за вчинення в інтересах ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_3 дій з використанням наданого їй службового становища, а саме видачі акту огляду та довідки від 13.12.2022 серії 12 ААГ № 295020 до акта огляду медико-соціальною експертною комісією із зазначенням відомостей про встановлення третьої групи інвалідності загального захворювання у ОСОБА_8 , без фактичного проходження останнім відповідних обстежень.

Так, 08.12.2022 близько 14:37 год. ОСОБА_8 під час зустрічі із ОСОБА_9 у рамках проведення контролю за вчиненням кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 332 КК України, передав останньому заздалегідь ідентифіковані грошові кошти у розмірі 2500 доларів США, а саме 25 купюр номіналом по 100 доларів США наступних маркувань: KL 86081532 B; AB 08476314 S; KB 05784637 C; KL 61790151 D; HF 24701497 B; HF 24701496 B; HF 24701450 B; KC 44957633 A; HF 24701087 B; HF 24701046 B; HF 24701072 B; HF 24701458 B; KB 97961572 Q; FB 11530752 C; KD 07151722 A; AB 88857759 C; HA 77461167 A; KB 26839379 E; HB 80111084 J; HB 52880549 Q; KB 79353497 H; KI 34341800 A; KF 45717542 C; AB 43344001 C, за безперешкодне проходження ОСОБА_8 медико-соціальної експертної комісії в Ужгородській районній МСЕК та подальшим отриманням довідки про встановлення відповідної групи інвалідності.

В подальшому, 13.12.2022 в ході проведення обшуку у службовому кабінеті ОСОБА_4 під № 132 Ужгородської районної МСЕК, що за адресою м. Ужгород, вул. Грибоєдова, 20В виявлено та вилучено грошові кошти у розмірі 1600 доларів США, а саме 15 купюр номіналом по 100 доларів США наступних маркувань: HB 8685041 M; AG 24578547 A; DB 51600706 A; AB 85617138 U; AF 02104967 A; PB 89285354 M; PB 62644874 M; PB 62644876 M; PB 62644879 M; PB 62644899 M; AB 43344001 C; HK 34365904 C; FL 75445070 B; PB 89285359 M; PB 62644844 M та 2 купюри номіналом по 50 доларів США наступних маркувань: ME 64882471 A; MK 69843269 A.

Таким чином, в ході досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_4 за попередньою змовою групою осіб, за невстановлених обставин отримала від невстановленої особи заздалегідь ідентифіковані грошові кошти у розмірі 100 доларів США із маркуванням AB 43344001 C в якості неправомірної вигоди за вчинення в інтересах ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , дій з використанням наданого їй службового становища, а саме видачі акту огляду та довідки від 13.12.2022 серії 12 ААГ № 295020 до акта огляду медико-соціальною експертною комісією із зазначенням відомостей про встановлення третьої групи інвалідності загального захворювання у ОСОБА_8 .

Ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 15.12.2022 відносно ОСОБА_4 було обрано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у певний час доби - з 17 год. 30 хв. по 07 год. 30 хв. та покладено не неї обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України строком до 13.02.2023.

Клопотання мотивоване тим, що з метою забезпечення виконання ОСОБА_4 покладених на неї обов`язків, а також запобігання ризикам: спробам переховуватися від органу досудового розслідування і суду та незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, з метою відмови останніх від дачі правдивих свідчень, а також враховуючи те, що підстав для застосування більш м`якого запобіжного заходу у слідства не має, а менш суворі запобіжні заходи, такі як особисте зобов`язання або особиста порука не достатні для запобігання вищевказаних ризиків, прокурор звернувся з вказаним клопотанням.

10.03.2023 через канцелярію суду захисники ОСОБА_5 та ОСОБА_6 подали клопотання про зміну запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 з домашнього арешту на особисте зобов`язання з покладенням тих самих обов`язків. В обґрунтування клопотання зазначили, що підозра, вручена ОСОБА_4 , є нікчемним документом, в інкримінованому їй правопорушенні відсутня об`єктивна сторона, коментована мотивація фактичних обставин, встановлених слідством для обґрунтування підозри, явно суперечить формулюванню підозри, оскільки слідство інкримінує підзахисні вчинення дій в інтересах того, хто надав їй неправомірну вигоду, і при цьому вказує, що слідству не відомо хто цю вигоду надав, як невідомі і обставини надання вигоди. А відтак, докази, здобуті слідством до оголошення підозри, не надавали йому можливість її сформулювати та оголосити, тому з цих підстав підозра є нікчемними процесуальним документом.

Окрім того, вказали, що слідство підозрює підзахисну у конкретній дії - видачі акту огляду МСЕК та довідки від 13.12.2022, в якій міститься висновок цієї комісії. Саме формулювання стосовно функції видачі акту і довідки на думку слідства, є злочинною дією. Слідство вбачає вказану об`єктивну сторону кримінального правопорушення підзахисної з огляду на положення посадової інструкції лікаря-невропатолога Ужгородської районної МСЕК і мотивує підозру тим, що завданням підзахисної є керування роботою та забезпечення якісного проведення експертизи.

Зазначили, що підзахисна дійсно організовувала роботу комісії, тобто після надходження до комісії документів, організовувала засідання, під час яких група лікарів ухвалювала рішення стосовно визначення ступеню, обмеження життєдіяльності, в тому числі стан працездатності, групу, причину і час настання інвалідності, потреб інвалідів у соціальній допомозі, а також ступінь професійної придатності. З посиланням на п.19 Положення «Про медико-соціальну експертизу», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 3 грудня 2009 року №1317, зазначили, що згідно якого комісія проводить засідання у повному складі і колегіально приймає рішення. Відомості щодо результатів експертного огляду і прийнятих рішень вносяться до акта огляду та протоколу засідання комісії, що підписуються головою комісії та її членами і засвідчуються печаткою. Натомість рішення було прийняте комісією, акт огляду був сформований, але не роздрукований і не підписаний лікарями, оскільки слідчі, які прийшли проводити слідчі дії, зупинили роботу комісії, перервавши засідання. Після їх приходу ні комісія ні ОСОБА_4 були неспроможні дооформити документи чи вчинити інші необхідні дії для завершення роботи комісії в цей день.

Акт, який слідство вилучило у ОСОБА_8 , має назву «Індивідуальна програма реабілітації інваліда, який видається на руки, на відміну від акту комісії, за яким встановлюється група інвалідності, в якому фіксується рішення комісії. Отже, той Акт, який є на думку слідства доказом інкримінованої ОСОБА_4 підозри, не має жодного відношення до документів, на підставі яких встановлюється статус та група інвалідності.

Додали, що ризики, які є підставою продовження ОСОБА_4 строку запобіжного заходу відсутні. Зокрема, ризик переховуватись від органів досудового слідства, який органом досудового слідства обґрунтовується лише тяжкістю покарання, суперечить положенням статті 5 Конвенції про захист прав людини. Окрім того, підозрювана ОСОБА_4 є інвалідом третьої групи, має стійкі соціальні зв`язки: одружена, має на утриманні неповнолітню дитину та двох батьків похилого віку, які за станом здоров`я потребують додаткового догляду, що характеризує її як людину відповідальну, добросовісну та виключає наявність відповідного ризику переховування від слідства чи суду.

Щодо ризику впливу підозрюваної на свідків у кримінальному провадженні, захисники вважають, що такий не підтверджується жодними доказами. По-перше, слідчим у своєму клопотанні не вказано на яких саме свідків та з якою метою має впливати ОСОБА_4 . По-друге, відповідний ризик забезпечується покладенням на; підозрювану відповідного процесуального обов`язку, передбаченого п.4 ч.5 ст.194 КПК України, а не нічним домашнім арештом.

За вказаних обставин на думку сторони захисту, достатнім запобіжним заходом, який забезпечить кримінальне провадження, є особисте зобов`язання.

У судовому засіданні прокурор клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту підтримав, просив задовольнити. У задоволенні клопотання про зміну запобіжного заходу просив відмовити.

Захисники ОСОБА_5 та ОСОБА_6 просили відмовити у задоволенні клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту, просили змінити ОСОБА_4 запобіжний захід з домашнього арешту на особисте зобов`язання.

Підозрювана ОСОБА_4 підтримала своїх захисників.

Заслухавши думки прокурора з приводу внесеного клопотання, підозрюваного та його захисника, суд приходить до наступних висновків:

Як встановлено слідчим суддею, слідчим відділом Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області проводиться досудове у кримінальному провадженні, відомості про яке внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000165 від 21.11.2022 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 332 та ч. 3 ст. 368 КК України.

14.12.2022 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України.

Ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 15.12.2022 відносно ОСОБА_4 було обрано запобіжний захід у вигляді домашнього арешту у певний час доби - з 17 год. 30 хв. по 07 год. 30 хв. та покладено не неї обов`язки, передбачені ч.5 ст.194 КПК України строком до 13.02.2023.

Постановою керівника Закарпатської обласної прокуратури від 09.02.2023 продовжено строк досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000165 від 21.11.2022 за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 332 та ч. 3 ст. 368 КК України до трьох місяців, тобто до 14 березня 2023 року.

Відповідно до ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно з ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Згідно з ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Згідно з ч. 1 ст. 194 КПК України, під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Відповідно до ч. 5 ст. 9 КПК кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ).

Відповідно до позиції Європейського суду з прав людини, відображену у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», «термін «обґрунтована підозра» означає, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182), те що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).

При дослідженні доданих до клопотання доказів, не вирішуючи питання про доведеність вини та правильність кваліфікації дій, суд приходить до висновку про наявність обґрунтованої підозри про причетність гр. ОСОБА_4 до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 368 КК України. Обґрунтованість підозри стверджується наявними в долучених на обґрунтування клопотання документах даними, які на даній стадії процесу є достатніми для висновку про обґрунтованість підозри.

Слідчий суддя враховує, що запобіжні заходи у кримінальному провадженні обмежують права особи на свободу та особисту недоторканність, гарантовані ст. 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року, а тому можуть бути застосовані тільки за наявності законної мети та підстав, визначених КПК, з урахуванням відповідної практики Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ). Також слідчим суддею враховано обставини вчинення інкримінованого діяння та його суспільну небезпечність.

В той же час, слідчий суддя вважає за необхідне роз`яснити, що згідно з ст. 198 КПК України, висловлені в ухвалі слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень.

Згідно з ч. 1 ст. 181 КПК України, домашній арешт полягає в забороні підозрюваному, обвинуваченому залишати житло цілодобово або у певний період доби.

Згідно з ч. 1 ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, враховуються в сукупності всі обставини, в тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; репутацію підозрюваного, обвинуваченого; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення; розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.

Також при обранні виду запобіжного заходу враховуються й вимоги п. п. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливо лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватись виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь, який не може служити підставою для запобіжного ув`язнення.

Як встановлено слідчим суддею, клопотання не містить переконливого обґрунтування припущень слідчого про наявність у підозрюваного наміру перешкоджати ходу досудового розслідування у такий спосіб, що застосування більш м`якого запобіжного заходу буде недостатнім для запобігання ризикам, передбаченими ст. 177 КПК України.

Слідчий суддя бере до уваги дані щодо особи підозрюваної ОСОБА_4 в їх сукупності, проаналізувавши всі надані сторонами докази, слідчий суддя не знаходить підстав для задоволення клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту.

Зважаючи на необхідність дотримання цілей кримінального провадження, загальних засад кримінального провадження, слідчий суддя, з метою забезпечення виконання підозрюваним, покладених на нього процесуальних обов`язків, у зв`язку з тим що в ході розгляду клопотання доведено обґрунтованість підозри та наявність існування ризиків з урахуванням стадії досудового розслідування, передбачених ст. 177 КПК України, приходить до висновку про наявність підстав для задоволення клопотання захисників ОСОБА_5 та ОСОБА_6 про зміну запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту в певний час доби на запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання до підозрюваної ОСОБА_4 . А також покладення на ОСОБА_4 наступних обов`язків: прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді або суду на їх першу вимогу, кожного разу у визначений ними час; повідомляти слідчого, прокурора слідчого суддю або суд про зміну свого місця проживання; утримуватись від спілкування зі свідками та іншим підозрюваним у цьому кримінальному провадженні; здати на зберігання слідчому у кримінальному провадженні свій паспорт (паспорти, якщо їх декілька) для виїзду за кордон, інші документи, що надають право на виїзд з України та в`їзд в Україну.

Керуючись ст. ст. 177, 178, 181, 183, 186, 193, 196, 205, 309 КПК України, слідчий суддя, -

п о с т а н о в и в:

В задоволенні клопотання прокурора Ужгородської окружної прокуратури ОСОБА_3 про продовження строку запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту відносно ОСОБА_4 відмовити.

Клопотання захисників ОСОБА_5 та ОСОБА_6 про зміну запобіжного заходу задовольнити.

Обрати запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання підозрюваній ОСОБА_4 в межах строку досудового розслідування до 14 березня 2023 року включно.

На підставі ч. 5 ст. 194 КПК України, покласти на підозрювану ОСОБА_4 наступні обов`язки:

-прибувати до слідчого, прокурора, слідчого судді або суду на їх першу вимогу, кожного разу у визначений ними час;

-повідомляти слідчого, прокурора слідчого суддю або суд про зміну свого місця проживання;

-утримуватись від спілкування зі свідками та іншим підозрюваним у цьому кримінальному провадженні;

-здати на зберігання слідчому у кримінальному провадженні свій паспорт (паспорти, якщо їх декілька) для виїзду за кордон, інші документи, що надають право на виїзд з України та в`їзд в Україну.

Контроль за виконанням ухвали слідчого судді доручити начальнику Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області.

Ухвала може бути оскаржена до Закарпатського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали оголошено 13 лютого 2023 року о 16 год. 30 хв.

Слідчий суддя ОСОБА_1