Яготинський районний суд Київської області
Справа № 382/923/22
Провадження № 1-кс/382/39/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 вересня 2022 року м. Яготин

Слідчий суддя Яготинського районного суду Київської області ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , особи відносно майна, якої вирішується питання про арешт майна ОСОБА_4 , розглянувши клопотання прокурора Яготинського відділу Бориспільської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000128 від 29.08.2022 року, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України, про арешт тимчасово вилученого майна,

ВСТАНОВИВ:

07 вересня 2022 року до слідчого судді Яготинського районного суду Київської області надійшло клопотання прокурора Яготинського відділу Бориспільської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_3 у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000128 від 29.08.2022 року, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України про арешт тимчасово вилученого майна.

Клопотання мотивовано тим, що у провадженні сектору дізнання відділення поліції №2 Бориспільського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області перебувають матеріали досудового розслідування, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000128 від 29.08.2022, за ознаками вчинення кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, що 28.08.2022 року до відділення поліції №2 Бориспільського РУП ГУ НП в Київській області надійшло повідомлення від ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , про те, що 28.08.2022 поблизу магазину «Фонтан», що знаходиться за адресою: Київська область, Бориспільський район, м. Яготин, вул. Незалежності, 77, невідомі особи нанесли тілесні ушкодження.

В ході досудового розслідування 29.08.2022 з метою виявлення та фіксації відомостей щодо обставин вчинення кримінального правопорушення, які мають значення для досудового розслідування та в подальшому можуть бути доказами під час судового розгляду, дізнавачем сектору дізнання відділення поліції № 2 Бориспільського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Київській області лейтенантом поліції ОСОБА_6 проведено огляд речей, які добровільно надав ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , а саме чоловічі кросівки, 41 розміру, чорного кольору, фірми «Nike», які поміщено до поліетиленового пакету зеленого кольору на який прикріплено бирку з відповідними написами та підписами учасників.

Постановою дізнавача ВП № 2 Бориспільського РУП ГУ Національної поліції в Київській області ОСОБА_6 від 29.08.2022 визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000128 від 29.08.2022року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України:

-чоловічі кросівки чорного кольору фірми «Nike», які поміщено до поліетиленового пакету зеленого кольору.

Метою арешту майна прокурор зазначає забезпечення збереження речових доказів, що відповідає положенням п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України.

Прокурор у судовому засіданні клопотання підтримав в повному обсязі та просив задовольнити. Особа відносно майна, якої вирішується питання про арешт майна, проти задоволення клопотання не заперечила.
Слідчий суддя, дослідивши матеріали провадження за клопотанням, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Частиною 2 ст. 170 КПК України визначено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Статтею 100 КПК України визначено, що на речові докази може бути накладено арешт в порядку ст. ст. 170-174 КПК України, та згідно ч. ч. 2, 3 ст. 170 КПК України, слідчий суддя накладає арешт на майно, якщо є достатні підстави вважати, що воно відповідає критеріям, визначеним в ч. 1 ст. 98 КПК України.

Статтею 98 КПК України визначено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.

У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Таким чином, є передбачені кримінальним процесуальним законом підстави для накладення арешту на майно з метою забезпечення збереження речових доказів.

Слідчий суддя, враховуючи вище викладені обставини, приходить до висновку про задоволення клопотання, оскільки застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження, як арешт майна, є співрозмірним завданням кримінального провадження, спрямоване на досягнення цілей розслідуваного кримінального провадження.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 170-173, 175, 309, 372, 392 КПК України,

УХВАЛИВ:

1. Клопотання задовольнити.

2. Накласти арешт на тимчасово вилучене майно у кримінальному провадженні №0000128 від 29.08.2022 року, передбаченого ч. 1 ст. 125 КК України, а саме:

- чоловічі кросівки, 41 розміру, чорного кольору, фірми «Nike», які поміщено до поліетиленового пакету зеленого кольору на який прикріплено бирку з відповідними написами та підписами учасників.

3. Ухвала виконується негайно слідчим, прокурором у кримінальному провадженні.

4. На ухвалу слідчого судді безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення може бути подана апеляційна скарга. Якщо ухвалу постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання копії судового рішення.

Слідчий суддя ОСОБА_1