Справа № 1-14/2003
Провадження № 1-о/159/1/22
КОВЕЛЬСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ВОЛИНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА
15 червня 2022 року м. Ковель

Ковельський міськрайонний суд Волинської області

під головуванням судді ОСОБА_1 ,

з участю:

секретаря судового

засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Ковелі заяву ОСОБА_3 про перегляд вироку Апеляційного суду Волинської області від 29 грудня 2003 року щодо нього за нововиявленими обставинами, -

в с т а н о в и в :

В провадженні Ковельського міськрайонного суду Волинської області перебуває справа за вказаною вище заявою.

Так, в липні 2016 року ОСОБА_3 звернувся до Апеляційного суду Волинської області із заявою про перегляд вироку від 29.12.2003 року за нововиявленими обставинами.

Ухвалою судді Апеляційного суду Волинської області від 27 липня 2016 року засудженому відмовлено у відкритті кримінального провадження за нововиявленими обставинами з посиланням на зміни у чинному законодавстві, які не відносять апеляційний суд до суду першої інстанції, який уповноважений ст. 463 КПК України вирішувати подібні питання.

В серпні 2016 року ОСОБА_3 звернувся із заявою про перегляд вироку від 29.12.2003 року до Ковельського міськрайонного суду Волинської області.

27 вересня 2016 року Ковельським міськрайонним судом відкрито провадження за нововиявленими обставинами. За клопотанням засудженого вирішено питання про його доставку в судове засідання для розгляду поставленого питання за його участю, одночасно судом залучений до участі в справі захисник з Регіонального центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги.

Судовий розгляд заяви про перегляд вироку за нововиявленими обставинами було призначено на 28 грудня 2016 року.

В судовому засіданні 28 грудня 2016 року прийнято відмову засудженого ОСОБА_3 від захисника за призначенням ОСОБА_4 , доручено Регіональному центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги призначити іншого захисника. Також за клопотанням засудженого розгляд поданої ним заяви призначено судом присяжних, у зв`язку з чим відкладено судовий розгляд для формування повноважного складу суду.

Процедура відбору основних та запасних присяжних була завершена 27 лютого 2017 року.

За час формування суду присяжних засуджений скористався правом на залучення захисника за договором.

У зв`язку із закінченням повноважень головуючого - судді ОСОБА_5 13.03.2017 року здійснено перерозподіл справи автоматизованою системою документообіг та визначено новий склад суду.

Після вирішення заяв про самовідвід новопризначеного головуючого судді, 12.04.2017 року визначено склад суду: головуючий суддя ОСОБА_1 , склад суду - суддя ОСОБА_6 , присяжні ОСОБА_7 , ОСОБА_8 , ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , який розпочав розгляд заяви засудженого ОСОБА_3 /т. 2 а.п. 162, 166/.

Ухвалою суду від 19.07.2017 року матеріали справи за вказаною заявою було скеровано до Апеляційного суду Волинської області для визначення підсудності /т. 2 а.п. 262/.

Матеріали справи 15.08.2017 року були повернуті до Ковельського міськрайонного суду для продовження розгляду заяви /т. 3 а.п. 1/.

28.08.2017 року присяжна ОСОБА_9 була замінена на присяжного з числа запасних - ОСОБА_11 , в зв`язку з неможливістю продовжувати виконувати обов`язки присяжного за станом здоров`я /т. 3 а.п. 16/.

Ухвалою суду від 07.09.2018 року в справі призначено судову психолого-лінгвістичну експертизу, до проведення якої залучено експертів Київського науково-дослідного інституту судових експертиз.

За відсутності законних підстав, передбачених КПК України, провадження в справі не зупинялось.

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 06.03.2019 року, в зв`язку із звільненням з посади судді ОСОБА_6 , останнього замінено в складі суду на суддю ОСОБА_12 .

Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 31.01.2022 року, в зв`язку із звільненням з посади судді ОСОБА_12 , останню замінено в складі суду на суддю ОСОБА_13 .

В період часу з 07.09.2018 року по 21.02.2022 року тривала зазначена вище експертиза, призначена судом, а тому судовий розгляд заяви засудженого ОСОБА_3 не здійснювався в зв`язку з відсутністю необхідності проведення будь-яких інших процесуальних дій, передбачених нормами КПК України, для розгляду даної заяви по суті.

21.02.2022 року до суду надійшов висновок експертів за результатами проведення комісійної судової психологічної експертизи в даній справі від 10.02.2022 року.

Таким чином судовий розгляд заяви ОСОБА_3 підлягає поновленню.
В той же період часу - з 07.09.2018 року по 21.02.2022 року - відбулись суттєві зміни як в складі суду з числа присяжних, так і в судовій практиці.

Так, згідно відповідних рішень органів місцевого самоврядування, повноваження присяжних ОСОБА_8 та ОСОБА_10 закінчились в 2020 році та більше не продовжувались.

Крім цього, в своїй постанові від 04.11.2019 року в справі № 496/4533/17 (провадження № 51-9834кмо18) об`єднана палата Касаційного кримінального суду Верховного Суду прийшла до наступних висновків.

З набранням чинності КПК в якості форми безпосередньої участі народу у здійсненні правосуддя в Україні запроваджено інститут присяжних. Відповідно до положень статтей 124, 127 Конституції України, в редакції Закону № 1401-VIII від 02.06.2016, народ безпосередньо бере участь у здійсненні правосуддя через присяжних у визначених законом випадках.

За своєю правовою природою кримінальне провадження в суді присяжних є особливим порядком кримінального провадження, покликаним забезпечити додаткові гарантії особам, обвинуваченим у вчиненні найбільш тяжких злочинів, за які передбачено покарання у виді довічного позбавлення волі. Залежно від волевиявлення обвинуваченого у справах цієї категорії може застосовуватись одна з двох альтернативних судових процедур: загальний порядок судового розгляду колегією у складі трьох професійних суддів; провадження у суді присяжних (ч. 3 ст. 31 КПК). Така альтернативність покликана сприяти дотриманню балансу між економією процесуальних засобів та гарантіями дотримання прав особи у кримінальному судочинстві. Відповідні гарантії полягають у праві обвинуваченого заявити клопотання про розгляд його справи або колегією професійних суддів, або судом присяжних. Можливість вибору між різними процесуальними формами відправлення правосуддя передбачає обов`язок держави в особі її уповноважених органів та службових осіб забезпечити свободу цього вибору та його практичну реалізацію.

Відповідно до ч. 2 ст. 383 КПК, суд присяжних утворюється при місцевому загальному суді першої інстанції.

У ст. 384 КПК визначено, що прокурор, суд зобов`язані роз`яснити обвинуваченому у вчиненні злочину, за який передбачено покарання у виді довічного позбавлення волі, про можливість розгляду кримінального провадження стосовно нього судом присяжних та особливості такого розгляду. Письмове роз`яснення прокурора додається до обвинувального акта і реєстру матеріалів досудового розслідування, які передаються до суду. Обвинувачений у вчиненні злочину, за який передбачено покарання у виді довічного позбавлення волі, під час підготовчого судового засідання має право заявити клопотання про розгляд кримінального провадження щодо нього судом присяжних.

Отже, виходячи із зазначених приписів кримінального процесуального закону розгляд кримінального провадження судом присяжних проводиться за сукупності таких умов: 1) обвинувальний акт щодо особи передано на розгляд суду першої інстанції; 2) злочин, у вчиненні якого обвинувачується особа, передбачає покарання у виді довічного позбавлення волі; 3) під час підготовчого судового засідання обвинувачений заявив клопотання про розгляд кримінального провадження щодо нього судом присяжних.

Разом із цим, для інших стадій судового провадження (перегляду судових рішень в апеляційному, касаційному порядку, за нововиявленими або виключними обставинами) можливості здійснення кримінального провадження судом присяжних процесуальним законом не передбачено. Вказане обумовлено відмінностями цих стадій від стадії провадження в суді першої інстанції, пов`язаними з межами та процедурою судового розгляду, їх спеціальним завданням (перевірка законності та обґрунтованості судового рішення), а також наявністю іншого процесуального статусу особи, щодо якої здійснюється кримінальне провадження з перегляду судового рішення.

Так, за змістом статтей 459 467 КПК, перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами є ревізійною стадією, в ході якої суд не розглядає обвинувачення по суті, а лише надає оцінку доводам учасників судового провадження щодо наявності у кримінальному провадженні обставин, що не були відомі суду на час судового розгляду при ухваленні судового рішення, а також щодо можливості впливу цих обставин на правильність судового рішення, яке належить переглянути.

Предметом судового розгляду в порядку провадження за нововиявленими обставинами виступає не обвинувальний акт, а судове рішення, зокрема вирок суду, що набрав законної сили, яким установлено наявність чи відсутність винуватості особи у вчиненні інкримінованого їй злочину. Після набрання вироком законної сили особа, щодо якої здійснюється кримінальне провадження, вже не має статусу обвинуваченого, натомість залежно від прийнятого судом рішення вважається виправданою або засудженою. Забезпечення додаткових гарантій для такої особи у виді перегляду вироку щодо неї за нововиявленими обставинами судом присяжних процесуальний закон не передбачає.

Вказане узгоджується з приписами ч. 10 ст. 31 КПК, відповідно до яких перегляд судового рішення за виключними обставинами в суді першої інстанції здійснюється виключно колегією у складі трьох або більшої непарної кількості суддів. І хоча ця норма не визначає складу суду для перегляду судового рішення за нововиявленими обставинами, однак з урахуванням подібності процедур провадження за нововиявленими та виключними обставинами, здійснення яких регулюються главою 34 КПК, на думку колегії суддів об`єднаної палати, перегляд судових рішень за нововиявленими обставинами також повинен здійснюватися виключно професійними суддями. Залучення присяжних до цієї процедури не сприятиме реалізації завдань кримінального провадження, адже мета, якої може бути досягнуто при розгляді заяви про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами судом присяжних, є явно неспіврозмірною з витраченими на такий розгляд процесуальними засобами.

Згідно з ч. 2 ст. 459 КПК, нововиявленими обставинами визнаються: штучне створення або підроблення доказів, неправильність перекладу висновку та пояснень експерта, завідомо неправдиві показання свідка, потерпілого, обвинуваченого, на яких ґрунтується вирок; скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення вироку чи постановлення ухвали, що належить переглянути; інші обставини, які не були відомі суду на час судового розгляду при ухваленні судового рішення і які самі по собі або разом із раніше виявленими обставинами доводять неправильність вироку чи ухвали, що належить переглянути.

Виконуючи приписи ст. 442 КПК, об`єднана палата робить висновок стосовно того, як саме повинна застосовуватись норма права, із застосуванням якої не погодилася колегія суддів, що передала справу на розгляд об`єднаної палати.

Висновок: за змістом ч. 3 ст. 31, ч. 2 ст. 383, ст. 384 КПК, обвинувачений у вчиненні злочину, за який передбачено покарання у виді довічного позбавлення волі, має право на розгляд кримінального провадження щодо нього в суді першої інстанції судом присяжних, проте таке право не виникає на стадії перегляду судових рішень в апеляційному, касаційному порядку, а також за нововиявленими або виключними обставинами.

Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду в справі № 320/2582/19 (провадження № 51-1524км21).
Системний аналіз встановлених обставин у справі в сукупності із зазначеною правовою позицією Верховного Суду дає підстави прийти до висновку про те, що судовий розгляд даної заяви засудженого слід здійснювати судом в складі трьох професійних суддів, склад якого має бути визначений в порядку, встановленому ст. 35 КПК України.

Зважаючи на суть питання, яке вирішується, та в зв`язку із введенням на території України воєнного стану, учасники кримінального провадження для вирішення цього питання не викликались.
Відповідно до ч. 4 ст. 107 КПК України, у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь в судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 124, 127 Конституції України, ст.ст. 31, 35, 107, 384, 459-467 КПК України, суд -

П О С Т А Н О В И В :

Судовий розгляд справи за заявою ОСОБА_3 про перегляд вироку Апеляційного суду Волинської області від 29 грудня 2003 року щодо нього за нововиявленими обставинами продовжити Ковельським міськрайонним судом Волинської області в складі трьох професійних суддів.

Справу № 1-14/2003 (провадження № 1о/159/1/22) передати уповноваженій особі Ковельського міськрайонного суду Волинської області для виключення зі складу суду присяжних та визначення через автоматизовану систему документообігу в порядку, встановленому ст. 35 КПК України, третього професійного судді для судового розгляду даної заяви.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення проти ухвали може бути включено до апеляційної скарги на кінцеве судове рішення.

ГоловуючийОСОБА_1