У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
05 вересня 2022 року м. Ужгород

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Ужгород скаргу адвоката ОСОБА_3 , подану в інтересах ОСОБА_4 , на бездіяльність службових осіб Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення, -
ВСТАНОВИВ:

Адвокат ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , звернувся до слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області зі скаргою, в якій просить зобов`язати слідчий відділ Ужгородського районного управління поліції внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати досудове розслідування за заявою про злочин від 28.07.2022 р. ОСОБА_4 за ст.ст.15, 190 КК України, а саме: замах посадових осіб ПАТ «Закарпаттяобленерго» на заволодіння майном ОСОБА_4 шляхом використання підроблених документів.
Скаргу обґрунтовано тим, що ОСОБА_4 , направив на адресу Ужгородського районного управління поліції заяву про кримінальне правопорушення від 28 липня 2022 року.
У заяві про кримінальне правопорушення повідомляється про те, що 27.04.2016 року працівниками Ужгородського МРЕМ за адресою м.Ужгород, Пржевальського, 7 складено відносно гр. ОСОБА_4 акт про порушення №115190 від 27.04.2016р.. 21.10.2016 року комісія ПАТ «Закарпаттяобленерго» з розгляду актів про порушення згідно Акту здійснила нарахування за пів року з 28.10.2015 року по 27.04.2016 року у розмірі 342 971, 53 грн. Відповідно до Акту споживачу інкриміноване порушення п. 10.2 ПКЕЕ, який містить просто обов`язки споживача електричної енергії. Однак, ОСОБА_4 не являвся таким, так як договір електропостачання з ним не укладено, а отже жодних обов`язків як споживач ОСОБА_4 перед ПАТ «Закарпаттяобленерго» не має. Однак у Акті зазначено наступне «Підключення до електричної мережі, що не є власником електропостачальника, електроустановок поза розміщеним приладом обліку електричної енергії, а саме: відгалуження від головного вводу, договір постачання електричної енергії не укладено, особовий рахунок не відкрито», що ніяк не відповідає п. 10.2. ПКЕЕ, яке означає обов`язки споживача.
Згідно заяви від 28.04.2016 р про кримінальне порушення ПАТ «Закарпаттяобленерго» зазначається, що самовільне підключення було виявлено під час огляду кабельного вводу споживача ФОП ОСОБА_5 була виявлена незаконна кабельна відпайка, яка була прокладена від мереж споживача ФОП ОСОБА_5 до будівлі «деревообробний цех» власником якого є ОСОБА_4 у зв`язку з виявленим незаконним приєднанням від мережі ФОП Печори, та безобліковим споживанням електроенергії ОСОБА_4 , працівниками ПАТ «Закарпаттяобленерго» був складений АКТ порушення 115190 від 27.04.2016 р.. Однак, відповідно схеми зазначеної в Акті порушення слідує, що самовільне підключення нібито здійснено на криші будівлі ТОВ Пепшер від кабелю постачання електроенергії споживача ФОП ОСОБА_6 , що ніяким чином не відповідає описаному нібито виявленому самовільному підключенню від мережі ФОП ОСОБА_5 , зазначеному в заяві в поліцію від 28.04.2016 року.
Також в Акті порушення не зазначений кабель, який був законно підключений через пристрій обліку електричної енергії ФОП Печори з його згоди і прокладений з середини будівлі що належить ФОП ПЕЧОРИ до будівлі і по будівлі, що належить фірмі ТОВ «Пепшер». Електроенергія надавалась безкоштовно, для освітлення території фірми ТОВ «Пепшер» і загальної території Пржевальського 7 (підтверджено нотаріально завіреною заявою ОСОБА_5 ). Цей кабель був демонтований працівниками ПАТ «Закарпаттяобленерго», які складали Акт порушення в день складання Акта порушення 27.04.2016 р.
У скарзі зазначається, що ФОП ОСОБА_6 , від якого в Акті точкою №4 зазначене нібито самовільне підключення, уклав договір електропостачання №230680 з ПАТ «Закарпаттяобленерго» лише 20.04.2016 р. А нібито самовільне підключення, виявлене 27.04.2016 р., різниця між датами становить сім днів, що аж ніяк не відповідає терміну шість місяців з 28.10.2015р. по 27.04.2016р. взятому за основу в Розрахунку обсягів та вартості необлікованої електричної енергії по акту про порушення №115190 від 27.04.2016р. В результаті такого умисно недостовірного та завищеного періоду зазначеного в Розрахунку ОСОБА_7 було виведено суму у 342 971,53 грн. необлікованого споживання електроенергії. Заявник зазначає, що хоча ПАТ «Закарпаттяобленерго» достовірно було відомо дату укладення договору електропостачання ФОП ОСОБА_6 20.04.2016р., що підтверджує умисел посадових осіб ПАТ «Закарпаттяобленерго» на заволодіння його майном шляхом обману, тобто підроблення акту про порушення №115190 від 27.04.2016р., протоколу від 11.09.2018р. комісії ПАТ «Закарпаттяобленерго» з розгляду актів про порушення та Розрахунку обсягів та вартості необлікованої електричної енергії по акту про порушення №115190 від 27.04.2016р.
Представник заявника зазначає, що акт про порушення №115190 від 27.04.2016р. офіційний документ на підставі якого розраховано 342 971, 53 грн. збитків містить неправдиву інформацію в частині присутності споживача при його складанні та в частині нібито наявного самовільного підключення. Враховуючи, що зазначений акт про порушення був використаний посадовими особами ПАТ «Закарпаттяобленерго» для розрахунку розміру необлікованої електроенергії представник заявника вважає, що в діях посадових осіб зазначеного підприємства вбачаються ознаки злочину, який передбачений ст.ст.15, 190 КК України, а саме: замах на заволодіння майном шляхом використання підроблених документів як спосіб вчинення шахрайства.
У скарзі зазначається, що в заяві про кримінальне правопорушення, направленій до Ужгородського районного управління поліції, ОСОБА_4 просив: внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати досудове розслідування за ст. 15, 190 КК України, а саме: замахом посадових осіб ПАТ «Закарпаттяобленерго» на заволодіння майном ОСОБА_4 шляхом використання підроблених документів; повідомити ОСОБА_4 письмово, у встановленому законом порядку та строк, про початок провадження та закінчення досудового розслідування вказаного кримінального правопорушення. Факт направлення ОСОБА_4 заяви про злочин від 28.07.2022 р. підтверджується копією поштової квитанції з ідентифікатором поштового відправлення 255. Вказане поштове відправлення отримано службовою особою Ужгородського районного управління поліції 01.08.2022 р., що підтверджується тренінгом AT «Укрпошта» 255 щодо доставлення рекомендованого листа. Однак, станом на 09 серпня 2022 року жодних повідомлень і викликів на слідчі дії ОСОБА_4 не отримав.
Ухвалою слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 12.08.2022 року відкрито провадження за скаргою.
У судове засідання заявник ОСОБА_4 та його представник - адвокат ОСОБА_3 та не з`явилися, про дату час та місце розгляду скарги повідомлені належним чином. При цьому, 18.08.2022 року на електронну адресу суду від представника заявника адвоката ОСОБА_3 надійшла заява, згідно якої просив провести судове засідання без їхньої участі, вимоги у скарзі підтримують у повному обсязі.
Представник Ужгородського районного управління поліції ГУНП в Закарпатській області у судове засідання не прибув, про дату, час та місце розгляду скарги повідомлений належним чином, що відповідно до положень ч.3 ст.306 КПК України не є перешкодою для розгляду скарги.
У відповідності до вимог ч.4 ст.107 КПК України, у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
Дослідивши матеріали скарги, оцінивши докази, в їх сукупності, слідчий суддя приходить до наступного висновку.
Слідчим суддею встановлено, що ОСОБА_4 звернувся до Ужгородського районного управління поліції із заявою (повідомленням) від 28.07.2022 року про вчинення кримінального правопорушення в порядку ст.214 КПК України. У вказаній заяві описані зазначені вище обставини, та вказано про те, що акт про порушення №115190 від 27.04.2016 року, що є офіційним документом на підставі якого розраховано 342 971, 53 грн. збитків, містить неправдиву інформацію в частині присутності споживача при його складанні та в частині нібито наявного самовільного підключення.
У вказаній заяві від 28.07.2022 року було повідомлено, що дана заява про вчинення кримінального правопорушення не є зверненням громадян. ОСОБА_4 просив внести відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати досудове розслідування за ст.ст.15, 190 КК України, а саме: замах посадових осіб ПАТ «Закарпаттяобленерго» на заволодіння майном ОСОБА_4 шляхом використання підроблених документів.
До скарги було долучено копію Акту про порушення №115190 від 27.04.2016 року, а також копію протоколу комісії ПАТ «Закарпаттяобленерго» по розгляду Актів про порушення ПКЕЕ від 21.10.2016 року за №110-10/2016, згідно якого комісія вирішила Акт про порушення ПКЕЕ від 27.04.2016 р. за №115190 вважати такими, що відповідає вимогам ПКЕЕ та Методики.
Згідно долученої копії квитанції АТ «Укрпошта» від 29.07.2022 року рекомендований лист було надіслано РУП за ідентифікатором поштового відправлення №255.
Згідно трекінгу із сайту «Укрпошта» за №255 поштове відправлення було вручено за довіреністю 01.08.2022 року.
Статтею 2 КПК України визначено, що завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Частиною 1 ст.9 КПК України передбачено, що під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.
Відповідно до п.1 ч.1 ст.303 КПК України на досудовому провадженні можуть бути оскаржена бездіяльність слідчого, дізнавача, прокурора, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення.
Частинами 1, 2 ст.214 КПК України визначено, що слідчий, дізнавач, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним з будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов`язаний внести відповідні відомості до Єдиного реєстру досудових розслідувань, розпочати розслідування та через 24 години з моменту внесення таких відомостей надати заявнику витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань. Слідчий, який здійснюватиме досудове розслідування, визначається керівником органу досудового розслідування, а дізнавач - керівником органу дізнання, а в разі відсутності підрозділу дізнання - керівником органу досудового розслідування. Досудове розслідування розпочинається з моменту внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення затверджуються Офісом Генерального прокурора за погодженням з Міністерством внутрішніх справ України, Службою безпеки України, Національним антикорупційним бюро України, Державним бюро розслідувань, органом Бюро економічної безпеки України.
Відповідно до положень ч.4 ст.214 КПК України слідчий, прокурор, інша службова особа, уповноважена на прийняття та реєстрацію заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення, зобов`язані прийняти та зареєструвати таку заяву чи повідомлення. Відмова у прийнятті та реєстрації заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення не допускається.
Відповідно до п.4, п.5 розділу ІІІ Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події, затвердженого Наказом Міністерства внутрішніх справ України від 08 лютого 2019 року № 100, із змінами затвердженими Наказ Міністерства внутрішніх справ України № 203 від 28.03.2022 та зареєстрованими в Міністерстві юстиції України 26 липня 2021 р. за № 966/36588 заяви або повідомлення про кримінальні правопорушення, що надійшли до чергової служби головних управлінь Національної поліції та їх територіальних (відокремлених) підрозділів поліції, уповноважена службова особа після їх реєстрації в ІТС ІПНП (журналі ЄО) невідкладно, але не пізніше 24 годин з моменту реєстрації передає до органу досудового розслідування для внесення відповідних відомостей до ЄРДР та інформує про це керівника головного управління Національної поліції чи його територіального (відокремленого) підрозділу поліції або особу, яка виконує його обов`язки. Керівник органу досудового розслідування або органу дізнання центрального органу управління поліцією, головних управлінь Національної поліції та їх територіальних (відокремлених) підрозділів поліції невідкладно, але не пізніше 24 годин із часу передання слідчому або дізнавачу для внесення до ЄРДР відомостей про кримінальне правопорушення інформує чергову службу про номер кримінального провадження, дату і час унесення відомостей до ЄРДР, попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) Кримінального кодексу України, прізвища, імені, по батькові (за наявності) слідчого (слідчих) чи дізнавача (дізнавачів), а також інформує відповідний структурний підрозділ органу поліції за напрямом діяльності упродовж 24 годин (за винятком вихідних та святкових днів) з моменту внесення відомостей до ЄРДР про кримінальне правопорушення, особу, яка підозрюється в його вчиненні (у разі встановлення), рух кримінального провадження. Інформацію, отриману від керівника органу досудового розслідування або органу дізнання, уповноважена службова особа вносить до ІТС ІПНП (журналу ЄО), а поліцейський структурного підрозділу органу поліції не пізніше 24 годин - до ІТС ІПНП.
Згідно ч.1 глави 3 розділу І Положення про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженого Наказом Генерального прокурора № 298 від 30.06.2020 унесення відомостей до Реєстру здійснюється з дотриманням строків, визначених КПК України та цим Положенням, а саме про заяву, повідомлення про вчинені кримінальні правопорушення - у термін, визначений частиною першою статті 214 КПК України.
При цьому слід відзначити, що відомості, які підлягають внесенню до Єдиного реєстру досудових розслідувань та їх перелік визначені в частині 5 статті 214 КПК України, відповідно до якої до Єдиного реєстру досудових розслідувань вносяться відомості, зокрема, про дату надходження заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення або виявлення з іншого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; прізвище, ім`я, по батькові (найменування) потерпілого або заявника; інше джерело, з якого виявлені обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; прізвище, ім`я, по батькові та посада службової особи, яка внесла відомості до реєстру, а також слідчого, прокурора, який вніс відомості до реєстру та/або розпочав досудове розслідування; інші обставини, передбачені положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань.
Системний аналіз положень ст.ст. 214, 303, 304 КПК України свідчить, що предметом судового контролю слідчого судді може бути бездіяльність слідчого чи прокурора щодо невнесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення. Тобто, саме заява чи повідомлення про кримінальне правопорушення є передумовою для внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань та для початку досудового розслідування в кримінальному провадженні.
Відповідно до положень ст.25 КПК України, прокурор, слідчий зобов`язані в межах своєї компетенції розпочати досудове розслідування в кожному випадку безпосереднього виявлення ознак кримінального правопорушення (за виключенням випадків, коли кримінальне провадження може бути розпочате лише на підставі заяви потерпілого) або в разі надходження заяви (повідомлення) про вчинення кримінального правопорушення, а також вжити всіх передбачених законом заходів для встановлення події кримінального правопорушення та особи, яка його вчинила.
Підставами вважати заяву чи повідомлення саме про кримінальне правопорушення є наявність в таких заявах або повідомленнях об`єктивних даних, які дійсно свідчать про ознаки кримінального правопорушення. Такими даними є фактичне існування доказів, що підтверджує реальність конкретної події злочину (час, місце, спосіб та інші обставини вчинення злочину).
Слідчим суддею встановлено, що відомості, що містяться в повідомленні ОСОБА_4 від 28.07.2022 року, є такими, що відповідають критеріям, зазначеним у ч.1 ст.214 КПК України, а вказані у ній обставини можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення.
Окрім цього, відповідно до позиції, викладеної в п.п. 1.1 Узагальненні «Про практику розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність органів досудового розслідування чи прокурора під час досудового розслідування», затверджених на засіданні Зборів суддів Вищого спеціалізованого суду України 23 грудня 2016 року, визначений ч.1 ст.214 КПК України, обов`язок слідчого або прокурора не вимагає оцінки цими суб`єктами такої заяви (повідомлення) на предмет наявності ознак складу злочину для того, щоб вчинити процесуальну дію, яка полягає у внесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань. Такі вимоги не передбачають здійснення оцінки обґрунтованості заяви чи повідомлення про кримінальне правопорушення, а передбачають лише обов`язок уповноважених органів здійснити фіксацію наданих особою відомостей про кримінальне правопорушення, які вона надає усвідомлено для реалізації відповідними органами завдань кримінального провадження.
У той же час наявність або відсутність події кримінального правопорушення та складу злочину в діянні певних осіб може бути визначено лише в ході проведення досудового розслідування згідно Розділу ІІІ КПК України (ст. 284 КПК України).
Разом з тим, слідчий суддя вважає, що підстави для зобов`язання внести до ЄРДР відомості за певною правовою кваліфікацією відсутні, оскільки визначення попередньої правової кваліфікації кримінального правопорушення належить до компетенції органу, яким здійснюється досудове розслідування, а слідчий, дізнавач та прокурор, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог КПК України є самостійними у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється (ст. 36, 40, 40-1 КПК України). Крім цього, ст.60 КПК України не передбачено права заявника вирішувати питання про попередню правову кваліфікацію кримінального правопорушення, відомості про яке вносяться прокурором або слідчим до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
У межах розгляду даної скарги встановлено, що відомості за заявою ОСОБА_4 від 28.07.2022 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань не внесені, представником Ужгородського районного управління поліції ГУНП в Закарпатській області доказів внесення вказаних відомостей до ЄРДР не надано, що суперечить вимогам ст.214 КПК України, яка визначає строки внесення відомостей до Єдиного реєстру досудових розслідувань, а отже скарга в цій частині є обґрунтованою та підлягає задоволенню.
У відповідності до ст. 307 КПК України, за результатами розгляду скарг на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора постановляється ухвала згідно з правилами цього Кодексу. Ухвала слідчого судді за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність під час досудового розслідування може бути про: 1) скасування рішення слідчого чи прокурора; 1-1) скасування повідомлення про підозру; 2) зобов`язання припинити дію; 3) зобов`язання вчинити певну дію; 4) відмову у задоволенні скарги.
У зв`язку з наведеним вище скарга підлягає до часткового задоволення.
На підставі вищевикладеного та керуючись статтями 214, 303, 306-307, 369-372, 376 КПК України, слідчий суддя,-
ПОСТАНОВИВ:

Скаргу адвоката ОСОБА_3 , подану в інтересах ОСОБА_4 , на бездіяльність службових осіб Ужгородського районного управління поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області, яка полягає у невнесенні відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань після отримання заяви про кримінальне правопорушення, - задовольнити частково.
Зобов`язати уповноважених осіб Ужгородського районного управління поліції ГУНП в Закарпатській області внести до Єдиного реєстру досудових розслідувань, в порядку ст. 214 КПК України, відомості за заявою ОСОБА_4 про вчинення кримінального правопорушення від 28.07.2022 року.
В іншій частині скарги відмовити.
Ухвала може бути оскаржена протягом п`яти днів з дня її оголошення шляхом подачі апеляційної скарги до Закарпатського апеляційного суду.

Слідчий суддя Ужгородського міськрайонного
суду Закарпатської області ОСОБА_1