Справа № 694/1168/22 Провадження №1-кс/694/440/22
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А І Н И

18.07.2022 року м. Звенигородка

Слідчий суддя Звенигородського районного суду Черкаської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Звенигородка клопотання заступника начальника СД Звенигородського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області ОСОБА_3 погодженого з прокурором Тальнівського відділу Звенигородської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000673 від 14.09.2021,

в с т а н о в и в:

13.07.2022 року заступник начальника СД Звенигородського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області ОСОБА_3 звернулася до слідчого судді з клопотанням про арешт майна, в якому просить накласти арешт на земельну ділянку комунальної форми власності, сільськогосподарського призначення, площею 25,678 га, що розташована на південь від земельної ділянки з кадастровим номером :01:001:1149 в адміністративних межах Тальнівської міської ТГ (с. Вишнопіль) Звенигородського району Черкаської області та на засіяну на них сільсько-господарську культуру ячмінь, до прийняття судом остаточного рішення по кримінальному провадженню №0000673 від 14.09.2021року.

В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що досудовим розслідуванням встановлено, що 14.09.2021 до ВПД №1 Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області із Тальнівського відділу Звенигородської окружної прокуратури направлено повідомлення виконувача обов`язків начальника Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області про те, що в ході проведення перевірки відповідно до наказу Головного управління Держгеокадастру у Черкаській області від 09.07.2021 №319-ДК встановлено порушення дотримання вимог земельного законодавства при використанні земельної ділянки комунальної власності сільськогосподарського призначення площею 25,678 га, що розташована на південь від земельної ділянки з кадастровим номером :01:001:1149 в адміністративних межах Тальнівської міської ТГ (с. Вишнопіль) Звенигородського району Черкаської області.

14.09.2021 старшим слідчим СВ Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області проведено огляд місця події, в ході якого встановлено, що вищезазначена земельна ділянка засіяна сільськогосподарською культурою ячменем.

В ході надання пояснень старостою села Вишнопіль, Тальнівської міської ТГ, гр. ОСОБА_5 , повідомила, що вказану земельну ділянку площею 25,678 га, що розташована на південь від земельної ділянки з кадастровим номером :01:001:1149 в адміністративних межах Тальнівської міської ТГ (с. Вишнопіль) Звенигородського району Черкаської області на даний час використовує гр. ОСОБА_6

15.09.2021 заступником начальника СД Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 , винесена постанова про визнання вищезазначеної земельної ділянки та урожаю ячменю який росте на земельній ділянці площею 25,678 га, що розташована на південь від земельної ділянки з кадастровим номером :01:001:1149 в адміністративних межах Тальнівської міської ТГ (с. Вишнопіль) Звенигородського району Черкаської області речовим доказом у кримінальному провадженні №0000673 від 14.09.2021року.

Правова кваліфікація кримінального правопорушення: ч.1 ст. 197-1 КК України, а саме самовільне зайняття земельної ділянки, яким завдано значної шкоди її законному володільцю або власнику.

Дана земельна ділянка, що підлягає арешту перебуває у користуванні без договору оренди у ДП «Агрофірма «Байс Агро» ТОВ «Агропромислова компанія», , директор ОСОБА_6 в адміністративних межах Тальнівської міської ТГ (с. Вишнопіль) Звенигородського району Черкаської області.

Таким чином, з матеріалів кримінального провадження вбачається, що зазначена вище земельна ділянка в даному кримінальному провадженні являється нерухомим майном яким незаконно заволодів ОСОБА_6 , яке буде використано як доказ факту чи обставин, що встановлюється під час кримінального провадження.

Заступник начальника СД Звенигородського РВПГУНП в Черкаській області в судове засідання не з`явився. Подав заяву про розгляд клопотання без його участі. Просить клопотання задоволити.

Представник Тальнівської міської ТГ та ДП «Агрофірма «Байс-Агро» ТОВ «Агропромислова компанія» в судове засідання не з`явилися, причин неявки не повідомили.

За наведених обставин, слідчий суддя вирішив за можливе розглядати дане клопотання без участі слідчого та користувача майна.

Відповідно до ч.ч. 1, 4 ст. 107 КПК України, рішення про фіксацію процесуальної дії за допомогою технічних засобів під час досудового розслідування приймає особа, яка проводить відповідну процесуальну дію. За клопотанням учасників процесуальної дії застосування технічних засобів фіксування є обов`язковим. Фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, за виключенням вирішення питання про проведення негласних (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснюється.

Клопотань від учасників процесуальної дії про застосування технічних засобів фіксування не надходило, відтак фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснюється.

Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя приходить до наступного.

Відповідно до ч.1 ст. 131 КПК України заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Відповідно до положень КПК України, вирішуючи питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження, у кожному випадку розгляду відповідних клопотань слідчі судді зобов`язані: сумлінно і принципово здійснювати повноваження із судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, діяти у межах і відповідно до вимог закону; перевіряти наявність об`єктивної необхідності та виправданість такого втручання у права і свободи особи, з`ясовувати можливість досягнення мети, на яку посилається автор клопотання, без застосування цих заходів.

Відповідно ч. 1 ст. 170 КПК, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна, а згідно абз. 2 ч. 1 ст. 170 КПК завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним в ст. 98 цього Кодексу (матеріальні об`єкти та документи, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження та інше).

У випадку, передбаченому п. 4 ч. 2 ст. 170 КПК, арешт накладається на майно юридичної особи, яка в силу закону несе цивільну відповідальність за шкоду, завдану діями (бездіяльністю) підозрюваного, обвинуваченого, засудженого або неосудної особи, яка вчинила суспільно небезпечне діяння, а також юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, за наявності обґрунтованого розміру цивільного позову у кримінальному провадженні, а так само обґрунтованого розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, щодо якої здійснюється провадження.

Вирішуючи питання щодо законності і обґрунтованості арешту майна, слідчий суддя також враховує і усталену прецедентну практику ЄСПЛ на предмет відповідності втручання в право володіння майном принципу правомірного втручання, сумісного з гарантіями ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Протокол і Конвенція), згідно якої підлягають оцінці три головні критерії, а саме: 1) чи є втручання законним; 2) чи переслідує воно «суспільний інтерес»; 3) чи є такий захід (втручання в право на мирне володіння майном) пропорційним визначеним цілям.

Таким чином, хоча формально КПК і дає підстави для втручання у право володіння майном, однак відсутні достатні правові підстави для такого втручання у спосіб, що суттєво обмежує права власника цього майна, а тому таке втручання не може бути виправданим, так як воно не здійснюється з метою задоволення «суспільного інтересу» і відсутня об`єктивна необхідність в цьому.

Слідчим суддею встановлено, що 15.09.2021 заступником начальника СД Звенигородського РВП ГУНП в Черкаській області ОСОБА_3 , винесена постанова про визнання вищезазначеної земельної ділянки та урожаю соняшника який росте на земельній ділянці площею 25,678 га, що розташована на південь від земельної ділянки з кадастровим номером :01:001:1149 в адміністративних межах Тальнівської міської ТГ (с. Вишнопіль) Звенигородського району Черкаської області речовим доказом у кримінальному провадженні №0000673 від 14.09.2021року.

Вирішуючи питання щодо можливості накладення арешту на земельну ділянку, слідчий суддя зазначає, що у клопотанні відсутні докази перебування даної земельної ділянки в оренді у певних осіб, а є лише відомості, щодо комунальної власності. Відтак накладення арешту на дану земельну ділянку не завдасть шкоди інтересами власника майна та не порушить принципу «пропорційності» «справедливої рівноваги (балансу)».

Щодо накладення арешту на урожай ячменю який росте на земельній ділянці, слідчий суддя зазначає, що до клопотання не додано доказів, хто є власником вказаних посівів, відтак слідчий суддя позбавлений можливості оцінити можливе втручання у право на мирне володіння майном. Крім того, такий врожай не визнано речовим доказом, оскільки вищевказаною постановою про визнання речовими доказами визнано таким доказом врожай соняшника, а не ячменю.

У випадку накладення арешту на майно (врожай ячменю) у спосіб, зазначений в клопотанні, втручання у право власності буде здійснене без дотриманням принципу «пропорційності» «справедливої рівноваги (балансу)» між інтересами держави (суспільства), пов`язаними з втручанням, та інтересами власника майна, який так чи інакше страждає від втручання, який передбачає наявність розумного співвідношення (обґрунтованої пропорційності) між метою, що передбачається для досягнення, та засобами, які використовуються.

Таким чином, хоча формально КПК і дає підстави для втручання у право володіння майном, однак відсутні достатні правові підстави для такого втручання у спосіб, що суттєво обмежує права власника цього майна, а тому таке втручання не може бути виправданим, так як воно не здійснюється з метою задоволення «суспільного інтересу» і відсутня об`єктивна необхідність в цьому.

Відтак в цій частині клопотання задоволенню не підлягає

Керуючись ст.ст.131, 170-173 КПК України, слідчий суддя
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання заступника начальника СД Звенигородського районного відділу поліції Головного управління Національної поліції в Черкаській області ОСОБА_3 погодженого з прокурором Тальнівського відділу Звенигородської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 0000673 від 14.09.2021 задовольнити частково.

Накласти арешт на земельну ділянку комунальної форми власності, сільськогосподарського призначення, площею 25,678 га, що розташована на південь від земельної ділянки з кадастровим номером :01:001:1149 в адміністративних межах Тальнівської міської ТГ (с. Вишнопіль) Звенигородського району Черкаської області на час досудового розслідування у кримінальному провадженню №0000673 від 14.09.2021року.

В задоволенні решти клопотання відмовити.

Ухвала про арешт майна, у відповідності до вимог ст. 175 КПК України, виконується негайно слідчим, прокурором.

Роз`яснити, що згідно із частинами 1-2 статті 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала про накладення арешту може бути оскаржена безпосередньо до Черкаського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Повний текст ухвали виготовлено 18.07.2022.

Слідчий суддя ОСОБА_1