Олевський районний суд Житомирської області
Справа № 287/902/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 серпня 2022 року м. Олевськ

Слідчий суддя Олевського районного суду Житомирської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши в судовому засіданні клопотання користувача майна ОСОБА_3 про скасування арешту майна у зв`язку із закриттям кримінального провадження, -

ВСТАНОВИВ:
До слідчого судді Олевського районного суду Житомирської області надійшло клопотання користувача майна ОСОБА_3 про скасування арешту майна у зв`язку із закриттям кримінального провадження. У вказаному клопотанні ОСОБА_3 просить скасувати арешт на автомобіль марки TOYOTA RAV 4, державний номерний знак НОМЕР_1 , ідентифікаційний номер кузова (VIN) НОМЕР_2 , темно зеленого кольору та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_3 та зобов`язати дізнавача СД відділення поліції № 2 Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_4 негайно повернути зазначений транспортний засіб та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу ОСОБА_3 , як законному володільцю.
На обґрунтування клопотання зазначає, що вона з 2018 року володіє та користується автомобілем марки TOYOTA RAV 4, державний номерний знак НОМЕР_1 , ідентифікаційний номер кузова (VIN) НОМЕР_2 , темно зеленого кольору, який ОСОБА_3 було передано його володільцем на тимчасове володіння та користування на підставі п 2.2 ПДР України разом із свідоцтвом про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_3 . Ухвалою слідчого судді Олевського районного суду Житомирської області від 12.07.2022 року на вищевказаний автомобіль та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу накладено арешт. У ході досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні не було встановлено складу кримінального правопорушення, передбаченого ст. 290 КК України, а тому 25.07.2022 року дізнавачем СД відділення поліції № 2 Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області ОСОБА_4 винесено постанову про закриття кримінального провадження за відсутністю складу кримінального правопорушення на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України. Отже, з огляду на те, що кримінальне провадження закрито за відсутністю складу кримінального правопорушення і повернення вилученого майна володільцю не може завдати шкоди кримінальному провадженню, на думку ОСОБА_3 в подальшому застосуванні такого заходу забезпечення як арешт майна відпала потреба. Крім того, на території відділення поліції № 2 Коростенського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області відсутні спеціальні майданчики та стоянки для зберігання тимчасово затриманих транспортних засобів, які б відповідали вимогам Порядку, передбаченим Правилами зберігання транспортних засобів на автостоянках, затвердженим Постановою КМУ від 22.01.1996 року за № 115.
В судове засідання ОСОБА_3 не з`явилася, до суду надала письмову заяву з проханням розглядати клопотання без її участі. Подане клопотання підтримує та просить задоволити.
Прокурор ОСОБА_5 подав до суду письмову заяву з проханням розглядати клопотання без його участі, проти задоволення клопотання не заперечує.
Дізнавач ОСОБА_4 надав до суду заяву з проханням розглядати клопотання без його участі, подане клопотання підтримує та просить задоволити.
Відповідно до ч.4 ст. 107 КПК України у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
Слідчий суддя, ознайомившись з документами та матеріалами клопотання, які надані до суду, дійшов наступних висновків.
З матеріалів клопотання вбачається, що СД відділення поліції № 2 Коростенського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області здійснювалося досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000028 від 05.07.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 290 КК України.

Ухвалою слідчого судді Олевського районного суду Житомирської області від 12.07.2022 року клопотання дізнавача СД відділення поліції № 2 Коростенського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області ОСОБА_4 про арешт майна у кримінальному провадженні, внесеному в ЄРДР за № 0000028 від 05.07.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 290 КК України задоволено. Накладено арешт на майно, вилучене в ході огляду місця події 04.07.2022 року, а саме автомобіль марки «TOYOTA RAV 4», державний номерний знак НОМЕР_1 , VIN НОМЕР_2 , темно зеленого кольору та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_3 , на ім`я ОСОБА_6 , які перебували у користуванні ОСОБА_3 шляхом тимчасового позбавлення права ОСОБА_6 та ОСОБА_3 на відчуження, розпорядження та користування вказаним майном.
Постановою дізнавача СД відділення поліції № 2 Коростенського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області ОСОБА_4 від 25.07.2022 року про закриття кримінального провадження кримінальне провадження № 0000028 від 05.07.2022 року закрите у зв`язку з відсутністю складу кримінального правопорушення.
Отже, на час розгляду слідчим суддею клопотання про скасування арешту майна постанова дізнавача про закриття кримінального провадження не скасована та є чинною.

Разом із тим, питання про скасування арешту майна під час досудового розслідування не було вирішено.

Відповідно до вимог ст. 1 КПК України, порядок кримінального провадження на території України визначається лише кримінальним процесуальним законодавством України.
Кримінальне процесуальне законодавство України складається з відповідних положень Конституції України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цього Кодексу та інших законів України.
Згідно із вимогами ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Надаючи оцінку доводам клопотання варто звернути увагу, що одним з принципів кримінального провадження є недоторканність права власності, відповідно до якого позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом (ст. 16 КПК).
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Частиною другою цієї статті визначені випадки, у яких допускається арешт майна: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Згідно із ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які серед іншого зберегли на собі сліди злочину або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були набуті кримінально протиправним шляхом.
Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
У ч. 3 ст. 170 КПК України зазначено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
У відповідності до ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Згідно з правовою позицією Великої Палати Верховного Суду, викладеної у пункті 52 постанови від 30.06.2020 року у справі N 727/2878/19, провадження N 14-516цс19, питання про скасування арешту майна, накладеного за правилами КПК України 2012 року та не скасованого після закриття кримінального провадження, за клопотанням власника або іншого володільця відповідного майна вирішує слідчий суддя в порядку, передбаченому ст. 174 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше, як в інтересах суспільства на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

Статтею 41 Конституції України також визначено, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях зазначає, що володіння майном повинно бути законним (рішення у справі «Іатрідіс проти Греції» [ВП], заява N 31107/96, п. 58, ECHR 1999-II). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (рішення у справі «Антріш проти Франції» від 22 вересня 1994 року та «Кушоглу проти Болгарії» від 10 травня 2007 року). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити «справедливий баланс» між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (рішення від 23 вересня 1982 року у справі «Спорронг та Льонрот проти Швеції»). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (рішення від 21 лютого 1986 року у справі «Джеймс та інші проти Сполученого Королівства»).
При цьому в своїх рішеннях ЄСПЛ неодноразово нагадував, що перша та найважливіша вимога статті 1 Протоколу 1 полягає в тому, що будь-яке втручання публічної влади в право на мирне володіння майном має бути законним.

Враховуючи, що кримінальне провадження № 0000028 від 05.07.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ст. 290 КК України, в рамках якого був накладений арешт на нерухоме майно, закрито постановою дізнавача СД відділення поліції № 2 Коростенського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області від 25.07.2022 року у зв`язку з відсутністю складу кримінального правопорушення, зазначена постанова є чинною, слідчий суддя дійшов висновку, що на сьогодні у держави немає законних підстав для подальшого обмеження права власності чи володіння майном у порядку кримінального судочинства. У зв`язку із закриттям кримінального провадження потреба у подальшому застосуванні заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді арешту майна відпала.

На підставі викладеного, керуючись ст.174, 309, 372 КПК України, слідчий суддя, -
УХВАЛИВ:
Клопотання користувача майна ОСОБА_3 про скасування арешту майна у зв`язку із закриттям кримінального провадження - задоволити.

Скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Олевського районного суду Житомирської області від 12.07.2022 року на майно, вилучене в ході огляду місця події 04.07.2022 року, а саме автомобіль марки «TOYOTA RAV 4», державний номерний знак НОМЕР_1 , VIN НОМЕР_2 , темно зеленого кольору та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_3 , на ім`я ОСОБА_6 , які перебували у користуванні ОСОБА_3 .

Зобов`язати відповідальну особу відділення поліції № 2 Коростенського районного управління поліції ГУНП в Житомирській області повернути автомобіль марки «TOYOTA RAV 4», державний номерний знак НОМЕР_1 , VIN НОМЕР_2 , темно зеленого кольору та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу серії НОМЕР_3 , на ім`я ОСОБА_6 користувачу ОСОБА_3 .
Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_1