КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Справа № 11-cc/824/3434/2022 Слідчий суддя в 1-й інстанції: ОСОБА_1
Категорія: ст. 170 КПК Доповідач: ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
14 вересня 2022 року місто Київ
Колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду у складі:
головуючого судді ОСОБА_2
суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,
при секретарі судового засідання ОСОБА_5 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду апеляційну скаргу представника Управління житлово комунального господарства та будівництва Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 19 серпня 2022 року,
прокурора ОСОБА_7 ,
представника власника майна ОСОБА_8 ,
Не погоджуючись з таким рішенням слідчого судді, представник Управління житлово комунального господарства та будівництва Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації ОСОБА_6 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 19 серпня 2022 року та постановити нову ухвалу, якою у задоволенні клопотання слідчого відмовити.
Зазначає, що копію оскаржуваної ухвали було отримано 22.08.2022 року.
В обґрунтування доводів апеляційної скарги апелянт зазначає, що орган досудового розслідування порушив строки на подачу клопотання про арешт тимчасово вилученого майна, оскільки обшук та вилучення проходили 05.08.2022 року, а з клопотанням слідчий звернувся лише 15.08.2022 року. При цьому, докази щодо своєчасної подачі зазначеного клопотання у матеріалах справи відсутні, слідчий суддя повинен був повернути клопотання слідчому для усунення недоліків.
Також апелянт зазначає, що слідчим суддею не було дотримано строків розгляду клопотання про арешт майна, власника майна належним чином не було повідомлено про його розгляд, оскільки повідомлення надіслане після фактичного розгляду клопотання.
Будь яких доказів, що вилучене майно може відповідати критеріям, визначених ст. 98 КПК України матеріали справи не містять. Вилучені договори, а також додані до них документи знаходяться у загальному доступі в електронній системі публічних закупівель «Прозоро», питання невідповідності даних документів, тим що знаходяться у вільному доступі слідчим не ставилося, так само і не обґрунтовувалось необхідність арешту оригіналів документів, замість належно завірених копій.
Так, 29.06.2022 року на адресу Управління було надіслано запит слідчого щодо надання копій документів в межах даного досудового розслідування, та управлінням надано відповідь, що у зв`язку із обмеженням матеріально - технічного забезпечення Управління, можливість виготовлення копій запитуваних документів відсутня та запропоновано ознайомитися із оригіналами документів. Тобто, Управління не відмовляло у задоволенні запиту органу досудового розслідування.
Представник зазначає, що було вилучено системний блок, флешка та принтер, які не були зазначені в ухвалі слідчого судді та на які не надано дозвіл на вилучення. При цьому слідчим не доведено, що вказана техніка має відношення до розслідування даного кримінального провадження, потреби досудового розслідування не виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи власника зазначеного майна.
Заслухавши доповідь судді, пояснення прокурора, який заперечував проти задоволення апеляційної скарги та просив залишити ухвалу слідчого судді без змін, пояснення представника власника майна, який просив задовольнити апеляційну скаргу та скасувати ухвалу слідчого судді, вивчивши матеріали судового провадження та перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до наступних висновків.
Крім того, 01.12.2021 року управлінням житлово-комунального господарства та будівництва Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації (СДРПОУ: 37485401) з ФОП ОСОБА_11 (ІПН НОМЕР_1 , адреса: АДРЕСА_2 ) укладено 6 (шість) договорів про надання «Послуги з технічного нагляду та контролю за виконанням робіт з «Капітальний ремонт Облаштування майданчику для собак» за вищевказаними адресами.
В рамках здійснення досудового розслідування було проведено огляд місця подій за вище вказаними адресами та було встановлено що капітальний ремонт вище зазначених об`єктів виконаний не в повній мірі чим могли завдати збитки місцевому бюджету, а також могли вчинити дії для привласнення та заволодіння коштами місцевого бюджету, нібито за виконання робіт, надання послуг.
Відповідно до інформації Київського Гідрометцентру у грудні 2021 року температура повітря у м. Києві становила від -4 до -8 градусів за Цельсієм, при наявності значних опадів. При цьому, незважаючи на незадовільні погодні умови, посадовими особами УЖКГ та будівництва Солом`янської РДА зловживаючи службовим становищем, в супереч встановленим Державним будівельним нормам, у грудні 2021 року укладено низку договорів на проведення капітальних ремонтів, зі строком виконання робіт до кінця 2021 року. У зв`язку зі стислими строками виконання робіт та не сприятливими погодними умовами, будівельні роботи на момент підписання актів виконаних робіт виконані не були, за наступними договорами:
Органом досудового розслідування, що діями посадових осіб Управління житлово-комунального господарства та будівництва Солом`янської РДА та посадових осіб комерційних підприємств можливе привласнення та розтрата державних коштів шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем.
В ході досудового розслідування було проведено санкціонований обшук на підставі ухвали слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва ОСОБА_13 за адресою: м. Київ, пр-т. Повітрофлотський 41 у приміщеннях УЖКГ Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації.
В ході вище вказаного обшуку було виявлено та вилучено речі та документи, повний перелік яких зазначений у протоколі.
Задовольняючи дане клопотання, слідчий суддя, виходив з наявності передбачених ст. 170 КПК Українипідстав для накладення арешту на вказане майно, з метою забезпечення його збереження як речового доказу у вказаному кримінальному провадженні.
З таким рішення слідчого судді колегія суддів погоджується з огляду на наступне.
При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.
Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та справедливого рішення слідчий суддя, згідно ст. ст. 94, 132, 173 КПК України, повинен врахувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування щодо нього конфіскації, в тому числі і спеціальної, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.
Відповідні дані мають міститися і у клопотанні слідчого чи прокурора, який звертається з проханням арештувати майно, оскільки відповідно до ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.
Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою, зокрема, і збереження речових доказів.
У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Приймаючи рішення, слідчий суддя місцевого суду зазначених вимог закону дотримався.
Задовольняючи дане клопотання, слідчий суддя, прийшов до висновку про наявність підстав, передбачених ст. 170 КПК України для накладення арешту на майно, оскільки в даному кримінальному провадженні воно відповідає критеріям, визначеним в ст. 98 КПК України.
Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддями вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
За таких обставин колегія суддів приходить до висновку, що на даному етапі достатньою мірою підтверджується наявність факту вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 191 КК України.
При цьому колегія суддів приймає до уваги, що вилучене майно у кримінальному провадженні розглядається як таке, що може свідчити про наявність у діях посадових осіб Управління житлово комунального господарства та будівництва Солом`янської районної в місті Києві державної адміністрації та посадових осіб комерційних підприємств можливого привласнення та розтрати державних коштів шляхом зловживання службовою особою свого службового становища, тобто відповідає критеріям ст. 98 КПК України.
Відповідно до положень ч.3 ст.110 КПК України, рішення слідчого, прокурора приймаються у формі постанови.
Колегія суддів за вищенаведених обставин приходить до висновку, що вилучене майно має значення речових доказів у даному кримінальному провадженні, оскільки містить відомості та можуть бути використані, як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження.
Крім того, слід зазначити про проведення комплексної будівельно - технічної та економічної експертизи від 15.06.2022 року за постановою прокурора Солом`янської окружної прокуратури міста Києва ОСОБА_14 для встановлення суми збитків, завданих Державному бюджету України для проведення якої необхідні вилучені документи.
Таким чином, апеляційний суд вважає, що посилання у клопотанні про необхідність накладення арешту на майно з метою забезпечення збереження речового доказу, знаходять підтвердження, у зв`язку із чим доводи апеляційної скарги про невідповідність арештованого майна критеріям речового доказу колегія суддів відхиляє як необґрунтовані.
Слідчий суддя обґрунтовано, всупереч доводам представника, у відповідності до вимог ст. ст. 132, 170 - 173 КПК України, наклав арешт на майно, з метою забезпечення його збереження, врахувавши і наслідки від вжиття такого заходу забезпечення кримінального провадження для інших осіб та забезпечивши своїм рішенням унеможливлення настання наслідків, які можуть перешкоджати кримінальному провадженню.
Що стосується доводів апеляційної скарги про вилучення системного блоку, флешки, принтеру та недоведеності відношення зазначеного майна до даного кримінального провадження, то колегія суддів враховує, що органом досудового розслідування належним чином обґрунтовано, що останні зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, відтак вказані доводи підлягають відхиленню.
Зважаючи на вищевикладене в сукупності з обставинами кримінального провадження, колегія суддів об`єктивно переконана, що слідчий суддя, накладаючи арешт на вказане майно, діяв у спосіб і у межах діючого законодавства, арешт застосував на засадах розумності та співмірності, а тому доводи автора апеляційної скарги стосовно необґрунтованості та невмотивованості ухвали слідчого судді слід визнати непереконливими.
Інші доводи апелянта не є безумовними підставами для скасування ухвали слідчого судді.
Істотних порушень норм КПК України, які могли б стати підставою для скасування ухвали слідчого судді, зі змісту апеляційної скарги колегією суддів не виявлено, тому апеляційна скарга задоволенню не підлягає.
Керуючись ст. ст. 170, 171, 173, 309, 376, 404, 405, 407, 422 КПК України, колегія суддів,
Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту проголошення є остаточною і оскарженню не підлягає.

СУДДІ:

__________________ _______________________ ____________________
ОСОБА_2 ОСОБА_4 ОСОБА_3