Провадження № 1-кс/761/196/2022
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 червня 2022 року слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю: секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна, в рамках кримінального провадження №0004425 накладеного на підставі ухвали слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва від 13.03.2019 року /справа №754/3724/19/,

В С Т А Н О В И Л А :

До слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 про скасування арешту майна, в рамках кримінального провадження №0004425 накладеного на підставі ухвали слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва від 13.03.2019 року /справа №754/3724/19/.

Клопотання мотивовано тим, що 13.03.2019 року ухвалою слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва було накладено арешт із забороною розпорядження, використання та відчуження на земельні ділянки, зокрема земельна ділянка загальною площею 0,1000 га. Кадастровий номер :62:142:0071, цільове призначення земельної ділянки будівництво та обслуговування житлового будинку, господарськи будівель, та споруд, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , власником якої на підставі договору купівлі-продажу земельної ділянки від 21.11.2016 є ОСОБА_4 . Досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні здійснюється Головним управлінням Національної поліції у м. Києві, процесуальне керівництво здійснює Київська міська прокуратура.
Адвокат ОСОБА_3 вказує, що обтяження у вигляді арешту із забороною користування, відчуження та розпорядження, порушує право на володіння майном ОСОБА_4 . Зазначає, що арешт був накладений на підставі ухвали слідчого судді в 2019 році без участі власника майна, ОСОБА_4 немає жодного процесуального статусу у кримінальному провадженні №0004425, а отже подальше обтяження у виді арешту вказаної земельної ділянки є безпідставним. Враховуючи вищевказане, просить скасувати арешт майна ОСОБА_4 .
Адвокат ОСОБА_3 в судове засідання не з`явився, водночас адвокатом ОСОБА_5 подано заяву про розгляд клопотання без їх участі, заявлені вимоги підтримують в повному обсязі просять задовольнити.
Прокурор Київської міської прокуратури ОСОБА_6 в судове засідання не з`явився, повідомлявся належним чином. Разом з тим, направив матеріали кримінального провадження №0004425.
Однак, неявка вказаних осіб не перешкоджає розгляду клопотання.

Вивчивши клопотання про скасування арешту майна та долучені до нього матеріали, направлені на адресу суду матеріали кримінального провадження №0004425, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

У судовому засіданні встановлено, що досудове розслідування в кримінальному провадженні №0004425 здійснюється Головним управлінням Національної поліції у м. Києві, процесуальне керівництво здійснює Київська міська прокуратура.
13.03.2019 року ухвалою слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва було накладено арешт із забороною відчуження, розпорядження та використання на майно, зокрема, на земельну ділянку з кадастровим номером :62:142:0071 площею 0,1 га, розташована за адресою: АДРЕСА_2 , належить на праві власності ОСОБА_4 (реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 ), цільове призначення даної земельної ділянки - для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка).
У відповідності до ст.174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Згідно з ч.10 ст.170 КПК України арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та /або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Відповідно до вимог ст.41 Конституції України кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, результатами своєї інтелектуальної, творчої діяльності. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року № 3477-IV, передбачено, що при розгляді справ суди застосовують Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Стаття 1 Першого протоколу до Європейської конвенції з прав людини передбачає, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше, як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права.

Як встановлено в судовому засіданні, на підставі ухвали слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва від 19.03.2019 року /справа №754/3724/19/, було накладено арешт із забороною відчуження, розпорядження та використання на майно, зокрема, на земельну ділянку з кадастровим номером :62:142:0071 площею 0,1 га, розташована за адресою: АДРЕСА_2 , належить на праві власності ОСОБА_4 (реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 ), цільове призначення даної земельної ділянки - для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка).
Аналіз наявних в розпорядженні слідчого судді матеріалів, свідчить про відсутність підстав для продовження арешту із забороною відчуження, користування та розпорядження земельної ділянки з кадастровим номером :62:142:0071 площею 0,1 га, розташована за адресою: АДРЕСА_2 , належить на праві власності ОСОБА_4 (реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 ), цільове призначення даної земельної ділянки - для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка).
Крім того, на день розгляду клопотання слідчим/прокурором не надано підтвердження наявності підстави продовження дії арешту майна, у зв`язку із чим слідчий суддя, виходячи з принципу змагальності сторін у кримінальному провадженні, приходить до висновку, що доводи, зазначені в клопотанні є обґрунтованими.

При цьому, слідчий суддя звертає увагу на те, що слідчий/прокурор зобов`язані довести необхідність та наявність підстав для продовження такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, наявність потреб досудового розслідування у такому арешті майна, актуальність цього питання.

З огляду на зазначене, слідчий суддя дійшов висновку про відсутність у кримінальному провадженні даних, які б виправдовували подальше втручання у володіння майном ОСОБА_4 , оскільки прокурором/органом досудового розслідування не доведено необхідність та наявність підстав для продовження такого заходу забезпечення кримінального провадження, наявність потреб досудового розслідування у такому арешті майна з огляду на сумніви щодо співмірності такого обмеження права власності з завданням кримінального провадження.

Враховуючи наведене, слідчий суддя вважає доцільним скасувати арешт майна, не вбачаючи потреби для подальшого застосування вказаного заходу забезпечення кримінального провадження, а отже клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 , -підлягає задоволенню.

Керуючись вимогами ст. ст.170-174 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИВ :

Клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 задовольнити.

Скасувати арешт майна накладений на підставі ухвали слідчого судді Деснянського районного суду м. Києва від 13.03.2019 року (справа 754/3724/19) у кримінальному провадженні №0004425, а саме: земельна ділянка з кадастровим номером :62:142:0071 площею 0,1 га, розташована за адресою: АДРЕСА_2 , що належить на праві власності ОСОБА_4 (реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_1 ), цільове призначення даної земельної ділянки - для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка).

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя