Справа № 522/4436/22
Провадження по справі № 1-кс/522/2274/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 квітня 2022 року м. Одеса

Слідчий суддя Приморського районного суду м. Одеси ОСОБА_1 ,

при секретарі - ОСОБА_2 ,

розглянувши у судовому засіданні клопотання старшого слідчого в ОВС слідчого відділу Управління СБУ в Одеській області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Кілія Одеської області, громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

підозрюваного в рамках кримінального провадження №0000040 за підозрою ОСОБА_4 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 110 КК України,

за участю сторін кримінального провадження:

прокурора ОСОБА_5 ,

захисника ОСОБА_6

підозрюваного ОСОБА_4 , -

ВСТАНОВИВ:
Органами досудового розслідування ОСОБА_4 підозрюється в рамках кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000040 від 01.04.2022 року, за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 110 КК України.

Досудовим розслідуванням встановлено, ОСОБА_4 у період протягом лютого-березня 2022 року, перебуваючи у м. Кілія Одеської області, використовуючи мобільний термінал "Xiaomi Redmi note 4" (IMEI1: НОМЕР_1 , ІМЕІ2: НОМЕР_2 ) та можливості мобільного Інтернет-зв`язку мобільного оператора ПрАТ "Київстар" за абонентським номером мобільного телефону НОМЕР_3 , діючи за попередньою змовою групою невстановлених осіб, маючи умисел на публічні заклики та розповсюдження матеріалів із закликами до умисних дій, вчинених з метою зміни меж території або державного кордону України на порушення порядку, встановленого Конституцією України, усвідомлюючи злочинність своїх дій, а також те, що зі змістом матеріалів, які він розповсюджує у загальнодоступній соціально-орієнтованій Інтернет-мережі "ВКонтакте", може ознайомитися необмежена кількість осіб, бажаючи настання шкідливих наслідків у вигляді порушення встановленого Конституцією України та законами України територіальної цілісності України, авторизувавшись у соціально-орієнтованій Інтернет-мережі "ВКонтакте" як користувач " ОСОБА_7 " за веб-адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2 , володіючи правами адміністратора у спільноті " ІНФОРМАЦІЯ_3 " за веб-адресою: ІНФОРМАЦІЯ_4 здійснював розповсюдження матеріалів із закликами до умисних дій з метою зміни меж території або державного кордону України на порушення порядку, встановленого Конституцією України, шляхом опублікування відповідних записів на так званій "Стіні" вказаної спільноти, вільно доступній необмеженому колу користувачів.

Так, керуючись злочинним умислом та бажаючи настання шкідливих наслідків, ОСОБА_4 , використовуючи вищезазначене обладнання та облікові записи ІНФОРМАЦІЯ_5 о 22 год. 47 хв., авторизувавшись у соціально-орієнтованій Інтернет-мережі "ВКонтакте" як користувач " ОСОБА_7 " за веб-адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2 , володіючи правами адміністратора у спільноті " ІНФОРМАЦІЯ_3 " за веб-адресою: АДРЕСА_2 , яка налічує 54 учасника, опублікував запис із текстом "Очнись город герой Одесса время уже настала…ОДЕССА ВСТАВАЙ! ОДЕССКАЯ РЕСПУБЛИКА МАКСИМАЛЬНЫЙ РЕПОСТ!" та графічним зображенням гербу Російської Федерації із поєднанням гербу міста Одеси на фоні жовтого, синього та червоного кольорів у формі прапору, який станом на 02.04.2022 переглянуло 36 користувачів.

Дії, заклики до яких містяться в цьому записі суперечать положенням ст.ст. 1, 2, 17, 73, 85, 132, 133 Конституції України, а сам запис містить заклики до вчинення умисних дій, вчинених з метою зміни меж території або державного кордону України, на порушення порядку, встановленого Конституцією України.

02.04.2022 року ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , повідомлено про підозру за ч. 2 ст. 110 КК України.

Виклад обставин, що дають підстави підозрювати особу у вчиненні кримінального правопорушення, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини: 1) протокол огляду мобільного терміналу ОСОБА_4 , в ході якого зафіксовано наявність автоматичного входу до спільноти на правах адміністратора, у якій було здійснено розповсюдження запису у якому міститься публічні заклики до вчинення умисних дій, вчинених з метою зміни меж території або державного кордону України, на порушення порядку, встановленого Конституцією України; 2) поясненнями підозрюваного, в ході якого останній повідомив обставини вчинення ним кримінального правопорушення;

У зв`язку з чим, слідчий звернувся до суду із клопотанням про застосування відносно підозрюваного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з визначенням розміру застави.

Позиція учасників судового розгляду.
Прокурор в судовому засіданні підтримав клопотання слідчого та просив його задовольнити в повному обсязі, застосувавши до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, посилаючись на те, що наявні ризики, передбачені п.п. 1-5 ст.177 КПК України, а саме що підозрювана може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків у цьому провадженні, перешкоджати слідству іншим чином та може вчинити інше кримінальне правопорушення та продовжити здійснювати злочинну діяльність, чим може зашкодити виконанню покладених на нього процесуальних обов`язків.

Окрім цього, прокурор просив слідчого суддю встановити розмір застави у розмірі 800 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 1 984 800 гривень, оскільки в менших розмірах вона не зможе забезпечити покладених на ОСОБА_4 процесуальних обов`язків.

Підозрюваний ОСОБА_4 та його захисник в судовому засіданні заперечували проти задоволення клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, просили застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
Дослідивши матеріали, які обґрунтовують доводи клопотання слідчого, допитавши підозрювану, заслухавши учасників судового розгляду, приходжу до висновку, що клопотання слідчого підлягає задоволенню з наступних підстав.

Мотиви суду.
Відповідно до ст.9 Конституції України, чинні міжнародні договори, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України.

Згідно із ч.2 ст.8 КПК України, принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини

Окрім цього, відповідно до ч.5 ст.9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Відповідно до практики ЄСПЛ, при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обов`язково має бути розглянуто можливість застосування інших (альтернативних) запобіжних заходів, передбачених законом (правова позиція, викладена у п.80 рішення ЄСПЛ від 10 лютого 2011 року у справі «Харченко проти України»).

Крім того, слідчий суддя враховує положення ст.5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.

Погоджуючись з прокурором, слідчий суддя виходить з того, що діючий Кримінальний процесуальний Кодекс України встановлює обов`язок розглядати обґрунтованість підозри, що за визначенням ЄСПЛ «є необхідною умовою законності тримання під вартою» (Нечипорук і Йонкало проти України, no. 42310/04, § 219, 21 квітня 2011 року).

Відповідно до практики ЄСПЛ «обґрунтованість підозри, на якій має ґрунтуватися арешт, складає суттєву частину гарантії від безпідставного арешту і затримання, закріпленої у статті 5 § 1(с) Конвенції». За визначенням ЄСПЛ «обґрунтована підозра у вчиненні кримінального злочину, про яку йдеться у статті 5 § 1(с) Конвенції, передбачає наявність обставин або відомостей, які переконали б неупередженого спостерігача, що ця особа, можливо, вчинила певний злочин» (K.-F. проти Німеччини, 27 листопада 1997, § 57).

З урахуванням конкретних обставин справи та практики ЄСПЛ, слідчий суддя вважає, що надані органом досудового розслідування до клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_4 докази, в своїй сукупності, на даній стадії досудового розслідування, вказують на обґрунтованість пред`явленої ОСОБА_4 підозри у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.110 КК України.

Як встановлено в судовому засіданні, підозрюваний ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні злочину, який є тяжким злочином, відповідальність за яке передбачає позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років з конфіскацією майна або без такої, підозрюваний офіційно не працює, що свідчить про відсутність в останнього міцних соціальних зв`язків, а тому є підстави вважати що підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності.

Пред`явлена підозрюваному ОСОБА_4 підозра обґрунтовується зібраними у кримінальному провадженні доказами, а саме: протоколом огляду мобільного терміналу ОСОБА_4 , в ході якого зафіксовано наявність автоматичного входу до спільноти на правах адміністратора, у якій було здійснено розповсюдження запису у якому міститься публічні заклики до вчинення умисних дій, вчинених з метою зміни меж території або державного кордону України, на порушення порядку, встановленого Конституцією України; поясненнями підозрюваного, в ході якого останній повідомив обставини вчинення ним кримінального правопорушення;

ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні злочину, який є тяжким, зібрані в ході досудового розслідування докази є вагомими, та у разі визнання його винним, йому загрожує покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до десяти років з конфіскацією майна або без такої, що, згідно ст. 183 ч. 2 п. 5 КПК України, дозволяє обрання йому запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків, а також уникнення ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а саме: підозрюваний може переховуватись від органів досудового розслідування та суду з метою уникнення кримінальної відповідальності.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою тяжкого кримінального правопорушення, а також наявність вищезазначених ризиків, які дають достатні підстави вважати, що підозрюваний може здійснити дії, передбачені ч.1 ст.177 КПК України.

Під час досудового слідства встановлено обставини, які слід врахувати при обрані запобіжного заходу, передбачені ст. 178 КПК України, а саме:

-вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним ОСОБА_4 тяжкого злочину;

-тяжкість покарання, що загрожує підозрюваному ОСОБА_4 у разі визнання його винуватим у вчиненні вказаного злочину.

За таких обставин, наявні достатні підстави вважати, що обрання менш суворого запобіжного заходу до ОСОБА_4 не запобігатиме наведеному ризику.

Обставин, передбачених ч.2 ст.183 КПК України, які є перешкодою для застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, не встановлено.

Інші, менш суворі запобіжні заходи не зможуть запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.

Відповідно до приписів ч.1 ст.219 КПК України, досудове розслідування має бути завершене протягом двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину.

За результатом розгляду клопотання слідчого чи прокурора про застосування запобіжного заходу, слідчий суддя застосовує запобіжний захід в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому КПК України.

Враховуючи, що ОСОБА_4 було повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.110 КК України, 02.04.2022 року, то досудове розслідування має бути закінченим до 02.06.2022 року, а тому саме до цього строку слідчий суддя може обрати запобіжний захід.

Щодо розміру застави.
Застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків (ч. 1 ст. 182 КПК України).

Згідно ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Відповідно до практики ЄСПЛ, якщо тримання під вартою триває тільки через побоювання, що обвинувачений буде переховуватись від правосуддя, проте його слід звільнити з-під варти, якщо він представить відповідні гарантії, що не переховуватиметься від суду, наприклад внесе заставу (правова позиція, викладена у п.46 рішення ЄСПЛ від 26 червня 1991 року у справі «Летельє проти Франції»).

Зважаючи на положення ч.3 ст.183 КПК України, а також практики ЄСПЛ, приймаючи до уваги що у досудовому розслідуванні кримінального провадження проводяться першочергові слідчі дії, вважаю за необхідне визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України.

Здіно ЗУ «Про Державний Бюджет 2022 року» 1 прожитковий мінімум для працездатних осіб становить 2481,00 гривень, а тому саме з цього розрахунку буде визначена сума застави.

Можливість призначення у разі визнання винуватою покарання у вигляді позбавлення волі, враховуючи резонансність та небезпечність інкримінованого підозрюваній злочину, дають підстави вважати, що застава у межах, зазначених у п.2 ч.5 ст.182 КПК України, не здатна забезпечити виконання підозрюваною, покладених на неї процесуальних обов`язків.

Зважаючи на те, що підозрюваний ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, офіційно не працює, що свідчить про відсутність в останнього міцних соціальних зв`язків, з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, вважаю за доцільне застосувати до підозрюваного запобіжний захід у вигляді тримання під вартою та вважаю за доцільне визначити розмір застави як альтернативного запобіжного заходу у розмірі що перевищує максимальну межу в рамках інкримінованих статей підозрюваному, а саме у розмірі 300 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Керуючись ст. ст. 176, 177, 178, 183, 186, 193, 194, 196, 197, 376 КПК України, слідчий суддя, -
УХВАЛИВ:

Клопотання старшого слідчого в ОВС слідчого відділу Управління СБУ в Одеській області ОСОБА_3 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, - задовольнити.

Застосувати до ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою в ДУ «Одеській слідчий ізолятор», до 60 днів в межах строку досудового розслідування, тобто до 31.05.2022 року включно.
Визначити розмір застави як запобіжного заходу, достатнього для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків, передбачених КПК України, у розмірі 300 розмірів прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто у сумі 744 300 (сімсот сорок чотири тисячі триста) гривень.
Підозрюваний або заставодавець мають право у будь який момент внести заставу на рахунок ТУ ДСА України в Одеській області, з призначенням платежу: застава за підозрюваного; провадження по справі 1-кс/522/2274/22.
Підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави.
У разі внесення застави, покласти на підозрюваного обов`язки строком на 2 (два) місяці, передбачені ч.5 ст.194 КПК України:
1) утримуватися від спілкування зі свідками у вказаному кримінальному провадженні;
2) повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання та місця роботи;
3) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свої паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Роз`яснити підозрюваному наслідки невиконання вказаних обов`язків, а саме: у разі, якщо підозрюваному, будучи належним чином повідомлений, не з`явився за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, без поважних причин не повідомив про причину своєї неявки, або якщо порушив інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя вирішує питання про застосування до підозрюваної запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.
Строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою становить 60 днів та обчислюється з моменту винесення ухвали слідчого судді, тобто з 02.04.2022 року.
Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді, може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.
Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.
Повний текст ухвали слідчого судді проголошено 04.04.2022 року о 16:00 годині в залі суду №131.

Слідчий судя: ОСОБА_1

02.04.2022