Справа № 296/4984/22
УХВАЛА
про відмову у накладенні арешту на майно
17 серпня 2022 року м.Житомир

Слідчий суддя Корольовського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 , за участі секретаря судових засідань ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Корольовського районного суду м. Житомира клопотання слідчого слідчого управління Головного управління Національної поліції в Житомирській області капітана поліції ОСОБА_3 про арешт майна в кримінальному провадженні №0000088, погодженого прокурором відділу Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_4 , внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 01.03.2022, за ознаками кримінальних правопорушень, передбаченого ч. 3 ст. 28, ч. 4 ст. 246, та ч. 2 ст. 364 КК України, -
ВСТАНОВИВ:
Слідчий звернувся до слідчого судді з клопотанням про накладення арешту на майно підозрюваного ОСОБА_5 в кримінальному провадженні №0000088, внесеного до ЄРДР 01.03.2022, за ознаками кримінальних правопорушень, передбаченого ч. 3 ст. 28, ч. 4 ст. 246, та ч. 2 ст. 364 КК України, а саме: 1/2 частину земельної ділянки з кадастровим номером: :05:000:0604 площею 6,5238 га; земельну ділянку з кадастровим номером: :05:000:0583 площею 0,3 га та будівлю за адресою: АДРЕСА_1 , площею 3,3 кв.м..
В обґрунтування поданого клопотання слідчим зазначено, що в провадженні слідчого управління ГУНП в Житомирській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000088 від 01.03.2021, за ознаками кримінальних правопорушень, передбаченого ч. 3 ст. 28, ч. 4 ст. 246, та ч. 2 ст. 364 КК України.
СУ ГУНП в Житомирській області проводить досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000088 від 01.03.2021 за фактом того, що ОСОБА_5 розробив і довів до відома учасників злочинної групи єдиний план їх злочинної діяльності з розподілом функцій кожного, який охоплював підшукання місць порубки дерев в лісовому масиві Соболівського лісництва ДП «Романівський лісгосп АПК», проведення рубок дерев різних порід, перевезення незаконно зрубаної деревини за допомогою спеціально обладнаних транспортних засобів на територію належного ОСОБА_5 деревообробного цеху для їх подальшого зберігання, переробки та збуту. Отримана з переробки незаконно зрубаних дерев лісопродукція реалізовувалась у готівковій формі, а отримані таким чином грошові кошти розподілялися ОСОБА_5 між учасниками організованої злочинної групи, та витрачалися як на власні потреби, так і на потреби організованої групи для подальшого вчинення аналогічних злочинів.

Потерпілим у кримінальному провадженні Романівською селищною радою Житомирської області 09.08.2022 заявлено цивільний позов щодо стягнення з ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 шкоди, завданої внаслідок вчинення вказаних кримінальних правопорушень в сумі 780786 гривень 02 коп.

Відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна ОСОБА_5 (РНОКПП: НОМЕР_1 ), являється власником наступного нерухомого майна:

- 1/2 частина земельної ділянки з кадастровим номером: :05:000:0604 площею 6,5238 га;

- земельна ділянка з кадастровим номером: :05:000:0583 площею 0,3 га;

- будівля за адресою: АДРЕСА_1 , площею 3,3 кв.м., а тому необхідно накласти арешт на майно підозрюваного з метою забезпечення відшкодування шкоди, завданої кримінальним правопорушенням.
Відповідно до вимог ч.1 ст.172 КПК України клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.

В судове засідання слідчий не з`явився надав заяву про розгляд справи без його участі.

Власник майна не повідомлявся про день час та місце розгляду клопотання на підставі ч.2 ст.172 КПК України .

Вивчивши клопотання та докази, що долучені до нього слідчий суддя прийшов наступного.
Стаття 170 КПК України передбачає, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

За змістом п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України арешт майна - є заходом забезпечення кримінального провадження.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом 2 частини 1 статті 170 цього Кодексу.

При вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

У відповідності до ч. 8 ст. 170 КПК України вартість майна, яке належить арештувати з метою забезпечення цивільного позову або стягнення отриманої неправомірної вигоди, повинна бути співмірною розміру шкоди, завданої кримінальним правопорушенням або зазначеної у цивільному позові, розміру неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою.

З аналізу процесуальних норм закону вбачається, що слідчий, прокурор подаючи клопотання про арешт майна повинні довести завдання арешту майна, а саме те, що незастосування арешту на майно може призвести до його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Доведеною повинна бути і мета щодо такого майна, передбачена ч. 2 ст. 170 КПК України, зокрема: відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов).

Розглядаючи клопотання про накладення арешту на майно, в порядку статей 170-173 КПК України, для прийняття законного та обґрунтованого рішення, слідчий суддя повинен з`ясувати усі обставини, які передбачають підстави для арешту майна або відмови у задоволенні клопотання про арешт майна.

Статтею 41 Конституції України передбачено, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю, право приватної власності є непорушним.

Зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, віднесено і засади недоторканості права власності. Згідно з вимогами ст. 16 КПК України позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення ухваленого в порядку, передбаченому КПК.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню. Зокрема, при вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та обґрунтованого рішення слідчий суддя згідно із положеннями ст.ст. 94, 132, 173 КПК України повинен врахувати: існування обґрунтованої підозри щодо вчинення злочину та достатність доказів, що вказують на вчинення злочину; правову підставу для арешту майна; можливий розмір шкоди, завданої злочином; наслідки арешту майна для третіх осіб; розумність і співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження.
Відповідні дані мають міститися і у клопотанні слідчого чи прокурора, який звертається з проханням арештувати майно, оскільки, відповідно до ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження права власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

Дійсно в провадженні слідчого управління ГУНП в Житомирській області перебувають матеріали досудового розслідування, внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000088 від 01.03.2021, за ознаками кримінальних правопорушень, передбаченого ч. 3 ст. 28, ч. 4 ст. 246, та ч. 2 ст. 364 КК України. та ОСОБА_5 має статус підозрюваного з 12.07.2022.
Підозра є обгрунтованою, доказами, що долучені до клопотання зокрема матеріалами НСРД,протоколом обшуку від 17.02.2022, висновками експертиз, актом ревізії та розрахунками розміру шкоди,

Відповідно до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо об`єкта нерухомого майна ОСОБА_5 (РНОКПП: НОМЕР_1 ), є власником наступного нерухомого майна:

- 1/2 частина земельної ділянки з кадастровим номером: :05:000:0604 площею 6,5238 га;

- земельна ділянка з кадастровим номером: :05:000:0583 площею 0,3 га;

- будівля за адресою: АДРЕСА_1 , площею 3,3 кв.м.

Так слідчий вказав, що мета накладення арешту є відшкодування шкоди завданої внаслідок кримінального правопорушення, забезпечення цивільного позову.
Проте слідчим не надано до суду висновку експертної оцінки нерухомості, на яке необхідно накласти арешт, що унеможливлює об`єктивно визначити співмірність збитків завданих в рамках кримінального провадження з вартістю об`єктів нерухомості.
За таких обставин слідчий суддя приймає рішення про відмову в задоволенні клопотання оскільки у нього відсутні законні підстави для накладення арешту на майно підозрюваного ОСОБА_5 .

Керуючись ст. ст. 131, 132, 170-173, 175, 309, 369-372 КПК України, слідчий суддя,-
ПОСТАНОВИВ:
В задоволенні клопотання слідчого слідчого управління Головного управління Національної поліції в Житомирській області ОСОБА_3 про арешт майна в кримінальному провадженні №0000088, погодженого прокурором відділу Житомирської обласної прокуратури ОСОБА_4 , внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань 01.03.2022, за ознаками кримінальних правопорушень, передбаченого ч. 3 ст. 28, ч. 4 ст. 246, та ч. 2 ст. 364 КК України відмовити.
Ухвала судді може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1