Справа № 369/2306/22
Провадження №1-кс/369/360/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
14.02.2022 року м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі слідчого судді ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю прокурора Києво-Святошинської окружної прокуратури ОСОБА_3 , підозрюваної ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання слідчого СВ відділу поліції №1 Бучанського РУП Головного управління Національної поліції в Київській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, щодо ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за матеріалами досудового розслідування, внесеного 12 лютого 2022 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000081, за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, -

ВСТАНОВИВ:
14.02.2022 року до провадження слідчого судді Києво-Святошинського районного суду Київської області ОСОБА_1 надійшло клопотання слідчого СВ відділу поліції №1 Бучанського РУП Головного управління Національної поліції в Київській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 , про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, щодо ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 за матеріалами досудового розслідування, внесеного 12 лютого 2022 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000081, за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, погоджене прокурором Києво-Святошинської окружної прокуратури Київської області ОСОБА_7 .
Досудовим розслідуванням встановлено, що 11.02.2022 близько 23 години 20 хвилин ( більш точного часу досудовим розслідуванням не встановлено) ОСОБА_4 , знаходячись на сходинковій клітинці між 3 та 4 поверхами під`їзду №1 в будинку АДРЕСА_1 , на ґрунті раптово виниклих неприязних відносин із ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , маючи прямий умисел, направлений на завдання останньому тілесних ушкоджень, тобто посягаючи на найвищу соціальну цінність здоров`я людини, усвідомлюючи при цьому суспільно-небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно-небезпечні наслідки та бажаючи їх настання, нанесла ножем, який тримала у руках, 6 ударів в область грудної клітини та черевної порожнини останнього, чим спричинила ОСОБА_8 , відповідно до показів лікаря-хірурга КНП Київської обласної ради «Київська обласна клінічна лікарня» ОСОБА_9 , проникаюче ножове поранення грудної клітки з гемопневмоторакс, проникаюче ножове поранення черевної порожнини з пошкодженням лівого купола діафрагми, гемоперитонеум, непроникаюче ножове поранення поза черевного простору.
12.02.2022 року слідчим відділу поліції №1 Бучанського РУП ГУНП України в Київській області відомості про вчинене кримінальне правопорушення внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000081 з правовою кваліфікацією ч. 1 ст. 121 КК України та розпочато досудове розслідування.
12.02.2022 року на підставі п. 2 ч. 1 ст. 208 КПК України було затримано ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
12.02.2022 року у відповідності до вимог п. 3 ч. 1 ст. 276, ч. 1 ст. 278 КПК України, слідчим за погодженням з прокурором, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , було повідомлено про підозру у вчиненні зазначеного вище кримінального правопорушення.
Підставами підозрювати ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, являються зібрані докази у кримінальному провадження, а саме: заяви про вчинене кримінальне правопорушення від ОСОБА_10 та ОСОБА_11 , протокол допиту потерпілого ОСОБА_8 , протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками потерпілому ОСОБА_8 , протокол допиту потерпілого ОСОБА_10 , протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками потерпілому ОСОБА_10 , протокол допиту потерпілої ОСОБА_11 , протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками потерпілій ОСОБА_11 , протокол допиту свідка ОСОБА_9 , протокол допиту свідка ОСОБА_12 , протокол огляду місця події від 12.02.2022 за адресою: АДРЕСА_1 , протокол обшуку від 12.02.2022 за адресою: АДРЕСА_2 , протокол огляду від 12.02.2022 за адресою: АДРЕСА_2 , протоколом затримання ОСОБА_4 та інші матеріали провадження в своїй сукупності.
Таким чином, у вчиненні кримінального правопорушення обґрунтовано підозрюється ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українка, громадянка України, яка має вищу освіту, заміжня, має на утриманні малолітню дитину, працює на посаді продавця непродовольчих товарів у ТОВ «Prostor», зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3 та проживаюча за адресою: АДРЕСА_2 , зі слів раніше не судима.
ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні злочину, санкція якого у разі визнання її винною у вчиненні даного злочину, передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років.
Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини у справах «Фокс, Камбел і Харлі проти Об`єднаного Королівства» від 28.10.1994, вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення.
Стороною обвинувачення дотримано вимогу розумної підозри, оскільки наявні на даний час докази у кримінальному провадженні свідчать про об`єктивний зв`язок підозрюваної ОСОБА_13 із вчиненням кримінального правопорушення, тобто виправдовують необхідність подальшого розслідування у цьому провадженні з метою дотримання імперативних завдань кримінального провадження, визначених ст. 2 КПК України.
У ході досудового розслідування задля об`єктивного його розслідування у розумні строки, виникла необхідність у застосуванні щодо підозрюваної ОСОБА_4 запобіжного заходу з метою забезпечення виконання ним перед органом досудового розслідування та судом покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання встановленим ризикам, передбаченим п.п. 1, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, та які вказують, що підозрюваний може:
-переховуватися від органів досудового розслідування та суду;
-незаконно впливати на потерпілих та свідків у цьому кримінальному провадженні;
-вчинити інше кримінальне правопорушення.
Зокрема, ризик переховування ОСОБА_4 від органів досудового розслідування та суду обґрунтовується тим, що підозрювана, усвідомлюючи можливість реального покарання за злочин у вчиненні якого підозрюється, санкція статті якого, передбачає покарання у вигляді позбавлення волі на строк від п`яти до восьми років, буде намагатись уникнути кримінальної відповідальності шляхом зміни місця проживання, неявки на виклики слідчого, прокурора та суду (п.1 ч.1 ст.177 КПК України).
Аналізуючи вказаний ризик у контексті практики Європейського суду із захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись із посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Panchenkov. Russia (Панченко проти Росії). Ризик втечі може оцінюватись у світлі факторів, пов`язаних із характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciew. Moldova (Бекчиев проти Молдови).
Оцінюючи ризик переховування підозрюваного з позиції практики Європейського суду із захисту прав людини, слід зазначити наступне:
- підозрювана може бути схильна до ухилення від органів досудового розслідування та суду.
Враховуючи ці обставини і тяжкість вчиненого ним злочину, існує реальний ризик переховування підозрюваної з метою уникнення кримінальної відповідальності.
Щодо наявності ризику, передбаченого п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, згідно з яким підозрювана ОСОБА_4 може впливати на потерпілих, свідків, інших осіб у кримінальному провадженні, необхідно зазначити, що наразі існує ризик того, що підозрювана, перебуваючи на свободі та знаючи про місце проживання потерпілих та свідків, може незаконно впливати на них, змушуючи із застосуванням фізичного чи психологічного примусу змінювати свої показання, давати неправдиві показання або відмовитися від дачі будь-яких показань.
Ризик, передбачений п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, згідно з яким підозрювана ОСОБА_4 може вчинити інше кримінальне правопорушення, обґрунтовується тим, що остання, як вище зазначалося, може вчинити інше кримінальне правопорушення з метою впливу на потерпілих та свідків або без такої.
Таким чином, лише запобіжний захід у вигляді тримання під вартою зможе запобігти усім вищевказаним ризикам, у тому числі вчинення підозрюваним нових кримінальних правопорушень.
Застосування іншого більш, більш м`якого запобіжного заходу, таких як особисте зобов`язання, особиста порука, домашній арешт, будуть недостатніми для запобігання зазначеним ризикам, так як виходячи зі змісту ст.ст. 179-182 КПК України, вони не позбавляють у повній мірі обвинуваченого можливості вільно пересуватися, вчиняти протиправні дії.
Запобіжний захід у вигляді застави також не забезпечить виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків. Згідно п. 2 ч. 4 ст. 183 КПК України, слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені ст. ст. 177, 178 КПК України, має право не визначати розмір застави у кримінальному провадженні щодо злочину, який спричинив загибель людини.
З метою забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього обов`язків, приймаючи до уваги що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим п. 1, п. 3 та п. 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, беручи до уваги особу підозрюваного, обставини вчинення злочину, суспільно небезпечні наслідки спричинені вказаним злочином які виразились в порушенні та нехтуванні найвищими невід`ємними правами кожної особи, передбаченими ст. 3 Конституції України, згідно якої людина, її життя і здоров`я, честь і гідність, недоторканість і безпека визначаються в Україні найвищою соціальною цінністю та для дієвого виконання кримінального провадження вважаю доцільним застосувати відносно підозрюваного запобіжний захід у виді тримання під вартою, в межах строку досудового розслідування, строком на 60 діб, без визначення розміру застави.
Враховуючи вищевикладене, слідчий просив слідчого суддю, застосувати до підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українки, громадянки України, яка має вищу освіту, заміжньої, яка має на утриманні малолітню дитину, працює на посаді продавця непродовольчих товарів у ТОВ «Prostor», зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_3 та проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 , зі слів раніше не судимої, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою у слідчому ізоляторі арештному домі «Київський слідчий ізолятор» строком на 60 діб, без права внесення застави
Слідчий в судове засідання не з`явився, про дату та час розгляду клопотання був повідомлений належним чином, про причини своєї неявки слідчого суддю не повідомив,
У судовому засіданні прокурор вимоги клопотання підтримав, просив його задовольнити з підстав наведених у клопотанні.
Підозрювана та її захисник у судовому засіданні проти застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечували. Просили суд долучити до матеріалів клопотання характеристики на підозрювану, копію свідоцтва про шлюб та копію свідоцтва про народження дитини та врахувати під час розгляду клопотання наявність міцних соціальних зв`язків у підозрюваної та позитивні характеристики від сусідів.
Вислухавши сторін кримінального провадження, дослідивши матеріали клопотання та долучені до нього докази, слідчий суддя дійшов наступного висновку.
Судом встановлено, що ВП Бучанського РУП Головного управління Національної поліції в Київській області здійснюється досудове розслідування кримінального провадження №0000081, за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України.
У вчиненні зазначеного кримінального правопорушення підозрюється ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , українка, громадянка України, яка має вищу освіту, заміжня, має на утриманні малолітню дитину, працює на посаді продавця непродовольчих товарів у ТОВ «Prostor», зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3 та проживаюча за адресою: АДРЕСА_2 , зі слів раніше не судима.
12.02.2022 року на підставі п. 2 ч. 1 ст. 208 КПК України було затримано ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
12.02.2022 року у відповідності до вимог п. 3 ч. 1 ст. 276, ч. 1 ст. 278 КПК України, слідчим за погодженням з прокурором, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , було повідомлено про підозру у вчиненні зазначеного вище кримінального правопорушення.
Підставами підозрювати ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 121 КК України, являються зібрані докази у кримінальному провадження, а саме: заяви про вчинене кримінальне правопорушення від ОСОБА_10 та ОСОБА_11 , протокол допиту потерпілого ОСОБА_8 , протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками потерпілому ОСОБА_8 , протокол допиту потерпілого ОСОБА_10 , протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками потерпілому ОСОБА_10 , протокол допиту потерпілої ОСОБА_11 , протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками потерпілій ОСОБА_11 , протокол допиту свідка ОСОБА_9 , протокол допиту свідка ОСОБА_12 , протокол огляду місця події від 12.02.2022 за адресою: АДРЕСА_1 , протокол обшуку від 12.02.2022 за адресою: АДРЕСА_2 , протокол огляду від 12.02.2022 за адресою: АДРЕСА_2 , протоколом затримання ОСОБА_4 та інші матеріали провадження в своїй сукупності.
Відповідно до ст. 29 Конституції України, кожна людина має право на свободу та особисту недоторканість.
У відповідності до положень ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобіганням спробам: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення або продовжити злочину діяльність.
Згідно п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як: до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.
Відповідно до п. 3 ст. 5 Європейської конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, кожна заарештована або затримана особа має право на судовий розгляд справи упродовж розумного строку чи звільнення із під варти. Таке звільнення має бути обґрунтоване гарантіями явки до суду. При цьому, відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, висновки про ступінь ризиків та неможливість запобігання їм більш м`яких запобіжних заходів, мають бути зроблені за результатами сукупного аналізу обставин злочину та особистості підозрюваного (його характеру, моральних якостей, способу життя, сімейних зв`язків, постійного місця роботи, утриманців), поведінки підозрюваного під час розслідування злочину (наявність або відсутність спроб ухилення від органів влади) поведінки підозрюваного під час попередніх розслідувань (способу життя взагалі, способу самозабезпечення, системності злочинної діяльності, наявності злочинних зв`язків).
Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Європейський суд з прав людини у справі «Фокс, Кемпбел і Гартлі проти Сполученого Королівства» зазначив, що «обґрунтована підозра» передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин.
Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя вважає, що дані, які вказують на обґрунтовану підозру, які навіть в сторонньої людини не можуть викликати розумних сумнівів, містяться у долучених до матеріалів клопотання доказах.
У даному кримінальному провадженні зв`язок підозрюваного з вчиненим кримінальним правопорушенням підтверджується наявними у кримінальному провадженні доказами. Сукупність цих доказів дають підстави вважати, що причетність ОСОБА_4 до вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 263, ч. 2 ст. 194 КК України, є обґрунтованою, що дає підстави для вирішення питання про застосування запобіжного заходу.
Проте, ні в самому клопотанні, ні прокурором у судовому засіданні не було наведено індивідуальних підстав для підтвердження необхідності застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та даних, які свідчать про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні.
Згідно ст. 178 КПК України, при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний в сукупності оцінити тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі, дані про особу підозрюваного, розмір майнової шкоди, в заподіянні якого підозрюється особа.
Таким чином, оцінивши в сукупності тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_4 згідно вищевказаної норми КК України, обставини вчинення правопорушення, а також дані про особу підозрюваного, який раніше не судимий, має постійне місце проживання та інші обставини, передбачені ст. 178 КПК України, слідчий суддя дійшов висновку про те, що міра запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту забезпечить належну процесуальну поведінку підозрюваного.
ЄСПЛ наголошує, що стаття 5 Конвенції гарантує основоположне право на свободу та недоторканність, яке є найважливішим у «демократичному суспільстві» у розумінні Конвенції. Кожен має право на захист цього права, що означає не бути позбавленим свободи або мати гарантії від продовження позбавлення свободи, крім випадків, коли таке позбавлення відбувалось за умов, встановлених у пункті 1 статті 5 Конвенції. Цей перелік винятків, встановлений у вищезазначеному положенні, є вичерпним і лише вузьке тлумачення цих винятків відповідає цілям цього положення, а саме - гарантувати, що нікого не буде свавільно позбавлено свободи (див. рішення від 14 жовтня 2010 року у справі «Хайредінов проти України» (Khayredinov v. Ukraine), № 38717/04, пункт 26, з подальшими посиланнями).
Між тим, відповідно до ч. 4 ст. 194 КПК України якщо при розгляді клопотання про обрання запобіжного заходу прокурор не доведе обставини, передбачені пунктом 3 частини першої цієї статті, слідчий суддя, суд має право застосувати більш м`який запобіжний захід, ніж той, який зазначений у клопотанні, а також покласти на підозрюваного, обвинуваченого обов`язки, передбачені частиною п`ятою цієї статті, необхідність покладення яких встановлена з наведеного прокурором обґрунтування клопотання.
Відповідно до ст.181 КПК України домашній арешт полягає в забороні підозрюваному залишати житло цілодобово або у певний період доби.
Домашній арешт може бути застосовано до особи, яка підозрюється у вчиненні злочину, за вчинення якого законом передбачено покарання у виді позбавлення волі.
Таким чином, оцінивши в сукупності тяжкість покарання, що загрожує ОСОБА_4 за інкримінованою статтею, конкретні обставини вчинення правопорушення, дані про особу підозрюваної, а саме позитивні характеристики за місцем проживання, наявність міцних соціальних зв`язків підозрювана заміжня, яка має на утриманні малолітню дитину, а також її процесуальну поведінку до та після повідомлення про підозру, слідчий суддя вважає за доцільне застосувати до підозрюваної передбачений ст. 181 КПК України запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту, в межах строку досудового розслідування, зобов`язавши останню прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора або суду в даному кримінальному провадженні, повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання, не відлучатись із населеного пункту в якому вона проживає, без дозволу слідчого, прокурора, суду та вважає, що застосування саме вказаного запобіжного заходу забезпечить уникнення ризиків, визначених ст. 177 КПК України.
Керуючись ст. 29 Конституції України, ст. ст. 177, 178, 183, 193, 194, 196, 197, 199, 202, 205, 532, 534 КПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання залишити без задоволення.
Застосувати до підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянки України, яка має вищу освіту, заміжньої, яка має на утриманні малолітню дитину, працює на посаді продавця непродовольчих товарів у ТОВ «Prostor», зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_3 та проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 , запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за місцем проживання: АДРЕСА_2 , строком на два місяці, в межах строків досудового розслідування, до 12 квітня 2022 року включно.
Роз`яснити підозрюваній ОСОБА_4 , що відповідно до ч. 5 ст. 181 КПК України, працівники національної поліції з метою контролю за її поведінкою, мають право з`являтися в житло під арештом в якому вона перебуває, вимагати надання усних чи письмових пояснень з питань, пов`язаних із виконанням покладених на неї зобов`язань, використовувати електронні засоби контролю.
Покласти на підозрювану ОСОБА_4 обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України, та зобов`язати її:
- не залишати місце свого проживання за адресою: АДРЕСА_2 цілодобово, за винятком надання підозрюваній невідкладної медичної допомоги;
- прибувати до слідчих та прокурорів у вказаному кримінальному провадженні за першою вимогою;
- не відлучатись із населеного пункту в якому вона проживає, без дозволу слідчого, прокурора, суду;
- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;
Визначити строк дії ухвали та термін дії покладених на підозрювану обов`язків в межах строку досудового розслідування до 12 квітня 2022 року включно.
Ухвалу в частині застосування до ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді цілодобового домашнього арешту направити для виконання органу Національної поліції за місцем проживання підозрюваної.
Ухвала підлягає до негайного виконання.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.
Слідчий суддя ОСОБА_1