Справа № 591/3294/20
Провадження № 1-кп/591/157/22
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

1 серпня 2022 року Зарічний районний суд м. Суми в складі головуючого судді - ОСОБА_1 , з участю секретаря ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , представників потерпілих ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , захисника ОСОБА_6 , обвинуваченого ОСОБА_7 , розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора про призначення комплексної експертизи у кримінальному провадженні щодо обвинувачення ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.272 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Зарічного районного суду м. Суми знаходиться обвинувальний акт відносно ОСОБА_7 .

Під час судового розгляду прокурором заявлено клопотання про необхідність призначення комплексної судової пожежно-технічної експертизи та експертизи з дослідження причин та наслідків порушення вимог безпеки життєдіяльності та охорони праці, яке мотивовано тим, що на даний час суду надано декілька висновків експертів, які суперечать один одному, а у задоволенні клопотання про допит експерта судом було відмовлено, що не дало змоги усунути виявлені суперечності. Крім того, оскільки в матеріалах провадження наявна інформація щодо ймовірної причини виникнення пожежі та джерела запалювання, а технічні причини нещасного випадку тісно пов`язані з причиною виникнення пожежі, яка на даний час достеменно не встановлена, то необхідно призначити експертизу для встановлення причини виникнення пожежі, без якої неможливо встановити технічну причину настання нещасного випадку. За таких обставин, на підставі ст.332 КПК України просила доручити проведення експертизи експертам Київського науково-дослідного експертно-криміналістичному центру МВС.

Представник потерпілого ОСОБА_8 адвокат ОСОБА_4 , просив відмовити у задоволенні такого клопотання, посилаючись в письмових та усних запереченнях на те, що в матеріалах справи відсутні суперечливі висновки експертів, що фактично прокурор бажає під час судового розгляду отримати відповіді на питання та з`ясувати ті обставини, які повинен був з`ясовувати на стадії досудового розслідування. Крім того, звертав увагу, що вказані прокурором у клопотанні про призначення експертизи питання дають підстави стверджувати про те, що прокурор намагається вже на стадії судового розгляду здійснити перевірку причетності інших осіб та інших версій, що виходить за межі пред`явленого ОСОБА_7 обвинувачення та за межі компетенції суду, передбачених ст.337 КПК України.

Представник ТОВ «Гуала Кложерс Україна» ОСОБА_5 , захисник та обвинувачений також заперечували проти призначення комплексної експертизи. Захисник підтримав позицію адвоката ОСОБА_4 про те, що ті обставини, які прокурор намагається встановити на стадії судового розгляду, потрібно було встановлювати на стадії досудового розслідування. Крім того, вважав необґрунтованим посилання прокурора як на підставу призначення експертизи на п.1 ч.2 ст.332 КПК України, оскільки, на його переконання, в матеріалах справи відсутні суперечливі висновки експертів.

Суд, вислухавши пояснення учасників процесу, вважає, що клопотання прокурора щодо проведення комплексної експертизи не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Главою 20 КПК України проведення експертизи та залучення експерта віднесено до слідчих (розшукових) дій. Відповідно до частини другої ст. 223 КПК України підставами для проведення слідчої (розшукової) дії є наявність достатніх відомостей, що вказують на можливість досягнення її мети. Слідчі (розшукові) дії є діями, спрямованими на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні.

Відповідно до ч.1 ст.92 КПК України обов`язок доказування обставин, передбачених статтею 91 цього Кодексу, покладається на слідчого, прокурора.

Частиною 1 ст.93 КПК України визначено, що збирання доказів здійснюється сторонами кримінального провадження, потерпілим, представником юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, у порядку, передбаченому цим Кодексом.

І тільки визнавши зібрані під час досудового розслідування докази достатніми слідчий складає, а прокурор затверджує обвинувальний акт (ч.1 ст.290, ч.1 ст.291 КПК України).

Суд, в свою чергу, не збирає докази, а, відповідно до ч.6 ст.22 КПК України, зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Таким чином, вищенаведені норми КПК України та засади кримінального провадження вказують на те, що суд не має права збирати докази.

Статтею 332 КПК України передбачено право суду своєю ухвалою доручати проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам:

1)за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого - тільки за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу,

2)незалежно від наявності клопотання, якщо: суду надані кілька висновків експертів, які суперечать один одному, а допит експертів не дав змоги усунути виявлені суперечності; під час судового розгляду виникли підстави, передбачені частиною другою статті 509 цього Кодексу; існують достатні підстави вважати висновок експерта (експертів) необґрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає інші обґрунтовані сумніви в його правильності.

Отже експертиза за клопотанням прокурора може призначатися судом не в будь-якому випадку і тільки тому, що сторона обвинувачення вважає необхідним її проведення, а лише за наявності передбачених законом умов.

В даному випадку прокурор у клопотанні просить призначити комплексну експертизу, посилаючись на те, що проведені у кримінальному провадженні на стадії досудового розслідування та судового розгляду експертизи є суперечливими.

Водночас, у чому полягають такі суперечності ані у клопотанні, ані в судовому засіданні прокурор не навела.

Суд вважає, що в даному випадку прокурор намагається перекласти на суд дії щодо збору доказів, які не були зібрані на стадії досудового розслідування. І до таких висновків суд доходить, виходячи з того, що комплексна експертиза проводиться не менш як двома експертами різних галузей знань або різних напрямів у межах однієї галузі знань.

А даному випадку, як вбачається з матеріалів справи, на стадії досудового розслідування була проведена інженерно-технічна експертиза в галузі охорони праці та безпеки життєдіяльності, про що надано висновок складений експертом Сумського відділення Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз ім.Засл.проф. М.С.Бокаріуса ОСОБА_9 за №1821 від 20.03.2020 року.

Але, оскільки такий висновок було визнано необґрунтованим, і таким, що суперечить іншим матеріалам справи та викликає обґрунтовані сумніви в його правильності, то судом за клопотанням прокурора ухвалою від 17.02.2021 року була призначена у кримінальному провадженні щодо обвинувачення ОСОБА_7 ще одна експертиза в галузі охорони праці та безпеки життєдіяльності, яку було доручено провести експертам Державного науково-дослідного експертно-криміналістичного центру.

У висновку експерта від 26.04.2022 №СЕ-19-21/6330-БЖ за результатами її проведення вказано про те, що для визначення остаточної причини виникнення пожежі необхідно проведення пожежно-технічної експертизи.

Враховуючи, що на стадії досудового розслідування пожежно-технічна експертиза не проводилась, то прокурор у такий спосіб шляхом призначення комплексної експертизи намагається залучити експертів тієї галузі, яких на стадії досудового розслідування не залучав, та зібрати за допомогою суду докази, які не зібрав своєчасно, хоча очевидним є те, що вже на стадії досудового розслідування у нього було достатньо відомостей, які вказували на можливість отримання такого доказу, як пожежно-технічна експертиза.

Крім того, фактично, виходячи з питань, які зазначені у поданому клопотанні, прокурор намагається встановити обставини щодо події кримінального правопорушення, а також перевірити на причетність до події цілого ряду осіб, які допитувались свідками під час досудового розслідування та судового розгляду. Тобто, у такий спосіб прокурор намагається зібрати докази на підтвердження тих обставин, які в силу положень ст.ст.91,92 КПК України зобов`язаний не збирати, а вже доводити у суді.

За таких обставин, суд вважає, що клопотання прокурора задоволенню не підлягає, оскільки:

-по-перше, призначення такої експертизи буде суперечити засадам кримінального провадження, передбаченим ст.20 (право на захист) та ст.22 КПК України (змагальність сторін та свобода у поданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості);

-по-друге, всупереч вимогам ст.332 КПК України суду не було наведено підстав для можливості призначити експертизу на стадії судового розгляду, а також - переконливих причин, з яких не було стороною обвинувачення ініційовано та проведено відповідної слідчої дії на стадії досудового розслідування.

Відтак, у задоволенні клопотання прокурора належить відмовити.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 22,332,372 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання прокурора про проведення комплексної судової пожежно-технічної експертизи та експертизи з дослідження причин та наслідків порушення вимог безпеки життєдіяльності та охорони праці - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1