Справа № 308/6898/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
02 серпня 2022 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області у складі:
головуючого судді - ОСОБА_1
з участю секретаря ОСОБА_2
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгород заяву захисника підозрюваного ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про відвід слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_5 від розгляду клопотання старшого слідчого в ОСВ слідчого управління ГУНП в Закарпатській області майора поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором відділу Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_7 , про встановлення строку ознайомлення сторони захисту з матеріалами досудового розслідування №0000114 від 12.03.2022 року, справа №308/6898/22 (1-кс/308/2254/22), -

ВСТАНОВИВ:

Старший слідчий в ОСВ слідчого управління ГУНП в Закарпатській області майор поліції ОСОБА_6 , за погодженням із прокурором відділу Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_7 , звернувся до слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області із клопотанням, в якому просив встановити стороні захисту у кримінальному провадженні №0000114 від 12.03.2022 року, а саме: підозрюваному ОСОБА_3 та його захисникам - ОСОБА_4 , ОСОБА_8 та ОСОБА_9 строк для ознайомлення з матеріалами досудового розслідування у кримінальному провадженні внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000114 від 12.03.2022 року за ч.2 ст.332 КК України.

Згідно протоколу автоматичного визначення слідчого судді від 06.06.2022 року дане клопотання передане на розгляд слідчому судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_5 . Справі присвоєно єдиний унікальний номер №308/6898/22, провадження 1-кс/308/2254/22.
Згідно журналу судового засідання від 19.07.2022 року у судовому засіданні захисником підозрюваного ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 було заявлено відвід слідчому судді та клопотання про надання часу для подання письмової заяви про відвід.
26 липня 2022 року на адресу суду поштовими засобами зв`язку від захисника ОСОБА_4 надійшла письмова заява про відвід слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_5 . Заява про відвід мотивована тим, що під час судового засідання, яке відбувалося 19.07.2022 слідча суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_5 вирішила, що участь підозрюваного ОСОБА_3 не повідомленого належним чином - не обов`язкова. Крім того, слідчий суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_5 не взяла до уваги, що інший адвокат, який захищає підозрюваного ОСОБА_3 , подав клопотання про відкладення судового засідання у зв`язку з участю в іншому судовому засіданні по іншій судовій справі, надано докази підтвердження. Захисник посилається на положення ст.ст.135-137 КПК України та вказує, що про дату, місце і час судового засідання призначеного на 19.07.2022 ОСОБА_3 повідомлено не було, про що в матеріалах справи на виконання вимог ч.1 і ч.2 ст.136 КПК України відсутнє письмове підтвердження отримання оповіщення ОСОБА_3 про дату і час судового засідання. Вказує, що в матеріалах судової справи відсутні письмові підтвердження отримання ОСОБА_3 повісток, повідомлень про дату і час судового засідання, а відтак, суддя зобов`язана була перевірити належний виклик і отримання сторонами виклику в судове засідання. У випадку відсутності підтверджень викликів в судове засідання суд не має права порушувати право на захист і відкладає судове засідання на іншу дату згідно правил проведення процедури судового розгляду. На переконання захисника в порушення вимог закону слідча суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_5 під час слухання судової справи №308/6898/22 порушила встановлений процесуальний порядок, вчинила дії по неналежному повідомленню в судове засідання, визнала за можливе проведення судового засідання без повідомлення підозрюваного про дату і час судового засідання, чим порушила, право на справедливий судовий розгляд, порушила ст.6 Конвенції, порушила принцип рівності учасників судового процесу, в порушенні якого відмовила в можливості обстоєння своєї правової позиції у судовій справі, вчинила дії по відмові у доступі до правосуддя, не застосувала при розгляді справи Конвенцію та практику ЄСПЛ як джерело права, чим проявила зневагу до закону, а тому вважає, що такі дії слідчого судді викликають сумнів у його неупередженості та об`єктивності розгляду даного судового процесу.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 26.07.2022 року заява про відвід слідчого судді передана на розгляд судді ОСОБА_1 ..
Учасники справи, будучи повідомленими про дату, час та місце розгляду заяви про відвід, в судове засідання не з`явилися.
При цьому, 02.08.2022 року на електронну адресу суду від захисника підозрюваного ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 надійшло клопотання про відкладення судового засідання у зв`язку із перебуванням захисника підозрюваного адвоката ОСОБА_4 на розгляді іншої справи: цивільна справа ЄУН № 760/21451/20, за первісним позовом ОСОБА_10 до ОСОБА_11 про зменшення розміру аліментів та за зустрічним позовом ОСОБА_11 до ОСОБА_10 про збільшення розміру аліментів, що розглядатиметься Солом`янським районним судом міста Києва на 02.08.2022 о 11.00. Вказала, що вона бажає особисто прийняти участь у судовому засіданні, надати додаткові пояснення до заяви і докази на підтвердження обставин, на які вона посилається, однак, не з залежних від неї причин не може прийняти участь в судовому засіданні.
До клопотання захисником ОСОБА_4 було долучено ухвалу Солом`янського районного суду міста Києва від 30.06.2022 року справа №760/21451/20 про відкладення підготовчого судового засідання на 11 год. 00 хв. 02 серпня 2022 року. Разом із тим, до заяви про відкладення не було додано жодних документів на підтвердження того, що адвокат ОСОБА_4 представляє інтереси сторін у справі №760/21451/20, тобто не долучено доказів на підтвердження зазначених у заяві обставин, які б вказували на поважність причин неприбуття в судове засідання.
Враховуючи, що норми ст.81 КПК України не передбачають обов`язкової участі особи, яка звернулася із заявою про відвід і позиція такої щодо відводу викладена у поданій заяві, суд вважає за можливе розглянути заяву про відвід за відсутності учасників справи.
На підставі ч.4 ст.107 КПК України, фіксування кримінального провадження за допомогою технічних засобів не здійснювалося.
Розглянувши заяву, дослідивши матеріали справи №308/6898/22, враховуючи доводи та обґрунтування заявленого відводу, суд приходить до наступного висновку.
Відповідно до ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та ст.9 Конституції України кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.
Суддя, здійснюючи правосуддя, є незалежним та керується верховенством права (ст.129 Конституції України, ч.1 ст. 6 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»).
Згідно положень ст.80 КПК України заяви про відвід можуть бути заявлені як під час досудового розслідування, так і під час судового провадження. Заяви про відвід під час досудового розслідування подаються одразу після встановлення підстав для такого відводу. Відвід повинен бути вмотивованим.
Статтями 75, 76 КПК України визначено вичерпний перелік обставин, що виключають участь слідчого судді, судді або присяжного в кримінальному провадженні.
Згідно ст.75 КПК України слідчий суддя не може брати участь у кримінальному провадженні: 1) якщо він є заявником, потерпілим, цивільним позивачем, цивільним відповідачем, близьким родичем чи членом сім`ї слідчого, прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, заявника, потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача; 2) якщо він брав участь у цьому провадженні як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, слідчий, прокурор, захисник або представник; 3) якщо він особисто, його близькі родичі чи члени його сім`ї заінтересовані в результатах провадження; 4) за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості; 5) у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.
Окрім того, у складі суду, що здійснює судове провадження, не можуть бути особи, які є родичами між собою, та не допускається повторна участь судді у кримінальному провадженні (ч. 2 ст.75, ст.76 КПК України).
Так, частиною першою ст.76 КПК України передбачено, що суддя, який брав участь у кримінальному провадженні під час досудового розслідування, не має права брати участі у цьому ж провадженні в суді першої, апеляційної і касаційної інстанцій, крім випадків перегляду ним в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою, про зміну іншого запобіжного заходу на запобіжний захід у виді тримання під вартою або про продовження строку тримання під вартою, яка була постановлена під час судового провадження в суді першої інстанції до ухвалення судового рішення по суті.
Згідно ст.48 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суддя у своїй діяльності щодо здійснення правосуддя є незалежним від будь-якого незаконного впливу, тиску або втручання. Суддя здійснює правосуддя на основі Конституції і законів України, керуючись при цьому принципом верховенства права. Втручання у діяльність судді щодо здійснення правосуддя забороняється і має наслідком відповідальність, установлену законом.
Пунктом 5 Постанови Пленуму Верховного Суду України №8 від 13 червня 2007 року «Про незалежність судової влади» встановлено, що відповідно до закону суддя не може брати участь у розгляді справи і підлягає відводу (самовідводу), якщо він заінтересований у результаті розгляду справи або є інші обставини, які викликають сумнів в об`єктивності та неупередженості судді.
З матеріалів справи вбачається, що слідчим суддею Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_5 розглядається клопотання старшого слідчого в ОСВ слідчого управління ГУНП в Закарпатській області майора поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором відділу Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_7 , про встановлення строку ознайомлення сторони захисту з матеріалами досудового розслідування №0000114 від 12.03.2022 року, справа №308/6898/22 (1-кс/308/2254/22).
У судовому засіданні 19.07.2022 року захисником підозрюваного ОСОБА_3 адвокатом ОСОБА_4 заявлено відвід слідчому судді. Крім цього, 06.07.2022 року на адресу суду надійшла письмова заява про відвід, мотивування якої описано вище.
В даному випадку, захисник, як на підставу заявлення відводу слідчого судді вказує на те, що слідчий суддя під час судового засідання, яке відбувалося 19.07.2022 вирішила, що участь підозрюваного ОСОБА_3 не повідомленого належним чином - не обов`язкова та не взяла до уваги, що в матеріалах справи відсутні письмові підтвердження отримання ОСОБА_3 повісток, повідомлень про дату і час судового засідання.

Ключовим аспектом відводу, як цілісного інституту кримінального провадження, є упередженість слідчого судді при розгляді справи, яка перебуває у його провадженні. Згідно з рішенням Європейського суду з прав людини «Білуха проти України» (заява №33949/02) від 09 листопада 2006 року, особиста безсторонність суду призюмується, поки не надано доказів протилежного (про що зазначено у рішенні у справі «Ветштайн проти Швецарії» (Wettstein v. Switzerland), пункт 43).
Не може бути підставою для відводу судді заява, яка містить тільки припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними, достатніми, достовірними і допустимими доказами. Тому відвід має бути вмотивований, тобто в ньому неодмінно мають бути наведені аргументи, а до самої заяви долучені відповідні докази, які підтверджують наявність підстав для відводу.
Заявлений відвід не містить належних та підтверджених даних, які б свідчили про наявність таких обставин, які б викликали сумнів у неупередженості слідчого судді у вирішенні клопотання сторони обвинувачення про встановлення строку ознайомлення сторони захисту з матеріалами досудового розслідування, оскільки наведені особою, яка заявила відвід, обставини, не свідчать про упередженість, яка визначена п.4 ч.1 ст. 75 КПК України, а є лише власними припущеннями та фактично вказують на незгоду з процесуальними діями та рішеннями слідчого судді під час розгляду клопотання.
При цьому, суд бере до уваги, що з матеріалів справи №308/6898/22 вбачається, що підозрюваний ОСОБА_3 неодноразово викликався в судове засідання, шляхом направлення SMS-повідомлення на мобільний номер телефону (а.с.84, 117, 146), та шляхом здійснення виклику по телефону (а.с.114). Повістка про виклик також надсилалася підозрюваному ОСОБА_3 рекомендованим листом із повідомленням про виклик за трекінгом №500, що підтверджується фіскальним чеком «Укрпошта» від 11.07.2022 року (а.с.159) та згідно відомостей із сайту «Укрпошта» (ІНФОРМАЦІЯ_1 ) вказаний лист було повернуто за зворотною адресою у зв`язку із тим, адресат відсутній за вказаною адресою.
Про призначення судового засідання на 11:00 год. 19.07.2022 року підозрюваний повідомлявся шляхом направляння SMS-повідомлення та таке було отримане 28.06.2022 року (а.с.146).
Тобто підозрюваний неодноразово викликався до слідчого судді, йому відомо про наявність даного клопотання на розгляді в слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області, проте він жодного разу у судове засідання не з`являвся, про поважність причин неявки не повідомляв та клопотань про відкладення не направляв.
У рішенні по справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» ЄСПЛ зазначив, що сторона зобов`язана «демонструвати готовність брати участь у всіх етапах розгляду, що мають безпосередній стосунок до нього, утримуватися від використання прийомів для затягування процесу, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухань».
При цьому, суд бере до уваги, що вимогами законодавства встановлені строк для розгляду даного клопотання, яке згідно ч.10 ст.290 КПК України повинно бути розглянуто не пізніше п`яти днів з дня його надходження до суду з повідомленням сторін кримінального провадження.
Із матеріалів справи вбачається, що слідчим суддею виконані вимоги щодо організації розгляду клопотання.
При цьому, суд звертає увагу, що навіть у випадку наявності певних порушень слідчим суддею вимог КПК України під час судового розгляду такі автоматично не тягнуть за собою переконання щодо упередженості цього слідчого судді.
Суд зазначає, що непогодження з процесуальними діями судді не є підставою для його відводу, передбаченою п.4 ч.1 ст.75 КПК України. Сторона вправі не погоджуватись із прийнятими рішеннями, однак така позиція не може бути визначальною в оцінці об`єктивності та неупередженості дій судді під час розгляду скарги.
Заявлений відвід не містить фактів прояву слідчим суддею Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_5 поведінки, яка б свідчила про її упередженість чи небезсторонність у розгляді справи, в межах якої подано заяву про відвід. Будь-яких інших визначених законом підстав для відводу судді в ході розгляду заяви про відвід, судом встановлено не було.
Згідно практики Європейського суду з прав людини, існування безсторонності для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції повинно визначатися на підставі суб`єктивного критерію, в контексті якого слід враховувати особисті переконання та поведінку певного судді, що означає необхідність встановити, чи мав суддя у певній справі будь-яку особисту зацікавленість або упередженість, а також на підставі об`єктивного критерію, в контексті якого необхідно встановити, чи забезпечував суд і, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії аби виключити будь-які обґрунтовані сумніви щодо його безсторонності (рішення у справі «Фей проти Австрії» (Fey v. Austria) від 24 лютого 1993 року, пп. 27, 28 і 30, Series A, no. 255, і рішення «Ветштайн проти Швейцарії» (Wettstein v. Switzerland), заява № 33958/96, п. 42, ECHR 2000XII).
Стосовно об`єктивного критерію Європейський суд з прав людини також вказує, що необхідно перевірити чи існували переконливі факти, які б могли свідчити про його безсторонність. Це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був не безсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (рішення у справі «Ветштайн проти Швейцарії» (Wettstein v. Switzerland), п. 44; та рішення у справі «Ферантелі та Сантанжело проти Італії» (Ferrantelli and Santangelo v. Italy), від 7серпня 1996 poку, п. 58).
На підставі наведеного суд приходить до висновку про необґрунтованість заявленого відводу, оскільки захисником підозрюваного не наведено підстав, визначенихст.ст.75,76КПК України для відводу слідчого судді та не надано доказів упередженості або особистої заінтересованості судді, у зв`язку з чим у задоволенні заяви про відвід слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_5 слід відмовити.

Керуючись статтями 2, 21, 75, 76, 80, 107, 372, 376 Кримінального процесуального кодексу України, суд,-
ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні заяви захисника підозрюваного ОСОБА_3 адвоката ОСОБА_4 про відвід слідчого судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області ОСОБА_5 від розгляду клопотання старшого слідчого в ОСВ слідчого управління ГУНП в Закарпатській області майора поліції ОСОБА_6 , погоджене прокурором відділу Закарпатської обласної прокуратури ОСОБА_7 , про встановлення строку ознайомлення сторони захисту з матеріалами досудового розслідування №0000114 від 12.03.2022 року, справа №308/6898/22 (1-кс/308/2254/22), - відмовити.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського міськрайонного
суду Закарпатської області ОСОБА_1