Провадження № 1-кс/686/8633/22
У Х В А Л А

23 вересня 2022 року м. Хмельницький

Слідчий суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області ОСОБА_1 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду клопотання прокурора Окружної прокуратури міста Хмельницького ОСОБА_2 , про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0002178 від 14 вересня 2022 року за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 185 КК України,

ВСТАНОВИВ:

22.09.2022 року прокурор Окружної прокуратури міста Хмельницького ОСОБА_2 звернувся до суду з клопотанням про арешт на речовий доказ по матеріалам кримінального провадження №0002178 від 14 вересня 2022 року, а саме на банківську картку АТ КБ «Приват-Банк» № НОМЕР_1 , яка поміщена до паперового конверту який заклеєно та опечатано печаткою № 119 СВ Хмельницького РУП.

В обґрунтування даного клопотання прокурор зазначив, що 08.09.2022 року близько 15:00 год., невстановлена особа, перебуваючи за адресою: м. Хмельницький, вул. Проспект Миру, 56, умисно, таємно, в умовах воєнного стану, здійснила крадіжку грошових коштів з банківської картки АТ КБ «Приват-Банк» № НОМЕР_1 належній ОСОБА_3 , в сумі 11 тисяч гривень.

14.09.2022 відомості про дане кримінальне правопорушення внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002178 попередня правова кваліфікація вчиненого кримінального правопорушення ч. 4 ст. 185 КК України.

В ході досудового розслідування встановлено, що до вчинення вказаного кримінального правопорушення ймовірно може бути причетний громадянин ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрований та проживаючий за адресою: АДРЕСА_1 .

22.09.2022 року до слідчого відділу Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області із письмовою заявою звернувся громадянин ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , згідно якої останній добровільно видає працівникам поліції банківську картку АТ КБ «Приват-Банк» № НОМЕР_1 , з якої останній викрав грошові кошти в період час у з 08.09.2022 по 09.09.2022 в сумі близько 11 тисяч гривень.

Постановою заступника начальника ВРЗСПЖЗО СВ Хмельницького РУП ГУНП в Хмельницькій області ОСОБА_5 від 22.09.2022 вищевказану банківську картку АТ КБ «Приват-Банк» № НОМЕР_1 визнано речовим доказом, та упаковано до паперового конверту який заклеєно та опечатано печаткою № 119 СВ Хмельницького РУП.

Дослідивши надані матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов висновку, що воно підлягає поверненню прокурору з таких підстав.

При застосуванні заходів забезпечення кримінального провадження слідчий суддя повинен діяти у відповідності до вимог КПК України та судовою процедурою гарантувати дотримання прав, свобод та законних інтересів осіб, а також умов, за яких жодна особа не була б піддана необґрунтованому процесуальному обмеженню.

Відповідно до ст. 170 КК України арештом майна є тимчасове до скасування установленому КПК України порядку позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду право на відчуженням розпорядження та користування майном щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину.

Завданням арешту майна є запобігання, можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення та відчуження.

Згідно з ч. 2 ст. 170 КПК України, арешт майна допускається з метою забезпечення, зокрема збереження речових доказів.

Зі змісту ч. 3 ст. 170 КПК України вбачається, що арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Відповідно до ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддями вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Частиною 1 ст. 171 КПК України визначено, що з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

Відповідно до ч. 2 ст. 171 КПК України у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено:

1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна;

2) перелік і види майна, що належить арештувати;

3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном;

4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу.

При вирішенні питання про арешт майна для прийняття законного та справедливого рішення слідчий суддя, згідно ст. ст. 94, 132, 173 КПК України, повинен врахувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні, або застосування щодо нього конфіскації, в тому числі і спеціальної, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.

Згідно з ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті (збереження речових доказів), арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Згідно зі ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав та основоположних свобод, будь-яке обмеження власності повинно здійснюватися відповідно до закону, а отже суб`єкт, який ініціює таке обмеження, повинен обґрунтувати свою ініціативу з посиланням на норми закону.

Для утримання речей державою у кожному випадку має існувати очевидна причина

Іх аналізу казаних норм слідує, що арешт на майно третьої особи, потерпілого має мати належне обґрунтування відповідно до завдань, мети та підстав арешту з урахуванням співрозмірності його застосування до особи, яка є жертвою кримінального правопорушення.

З матеріалів клопотання слідує, що майно, наяке просить накласти арешт прокурор,є майном потерпілої.

Разом із цим, прокурор не наводить у клопотанні обгрунтування ризиків знищення, псування майна потерпілою та у зв`язку із чим слід накласти арешт із застосуванням усіх визначених законом заборон з урахуванням ч.11 ст.170 КПК України.

Відсутнє обґрунтування необхідності збереження указаного майна та неможливості встановлення обставин кримінального правопорушення без застосуванн арешту, з огляду на специфіку доказування кримінального правопоуршення, пов`язаного з незаконним заволодінням грошових коштів із банківського рахунку особи.

Указані недоліки позбавляють слідчого суддю вирішити питання про накладення арешту та мають бути усунуті.

Відповідно до ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору.

Керуючись ст.ст. 169, 171, 172,173 КПК України, слідчий суддя,
ПОСТАНОВИВ:

Клопотання прокурора Окружної прокуратури міста Хмельницького ОСОБА_2 , про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні № 0002178 від 14 вересня 2022 року повернути прокурору, встановивши строк в сімдесят дві години для усунення недоліків.

Роз`яснити прокурору, що у разі повернення клопотання про арешт майна прокурору, тимчасово вилучене в особи майно підлягає негайному поверненню після спливу встановленого суддею строку, а у разі звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням після усунення недоліків - після розгляду клопотання та відмови в його задоволенні.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя