Номер провадження 1-кп/754/629/22
Справа № 754/3086/22
У Х В А Л А
Іменем України

05 серпня 2022 року Деснянський районний суд м. Києва

в складі :

головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві в приміщенні суду клопотання прокурора про призначення комплексної стаціонарної психолого-психіатричної експертизи та продовження строку запобіжного заходу у виді тримання під вартою стосовно обвинуваченого ОСОБА_3 ,

сторона обвинувачення: прокурор ОСОБА_4 ,

потерпілий ОСОБА_5 ,
сторона захисту: обвинувачений ОСОБА_3 ,
захисник ОСОБА_6 ,

в с т а н о в и в :

в провадженні Деснянського районного суду м. Києва перебуває обвинувальний акт в кримінальному провадженні №0002798 від 19.10.2021 стосовно ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 121 ч. 1 КК України, де обвинувачений перебуває під вартою до 13.08.2022.

Станом на 05.08.2022 в судовому засіданні досліджені письмові докази - документи, надані стороною обвинувачення, в порядку ст. 358 КК України.

Після дослідження в судовому засіданні письмових документів, одними з яких були висновки судово - психіатричних експертиз стосовно обвинуваченого ОСОБА_3 , де вказано, що підекспертний потребує тривалого динамічного спостереження в умовах експертного закладу, прокурор звернувся до суду з клопотанням про призначення комплексної стаціонарної психолого - психіатричної експертизи стосовно обвинуваченого у зв`язку з тим, що для прийняття судом законного рішення у кримінальному провадженні, необхідно встановити всі обставини кримінального провадження, у тому числі і питання осудності обвинуваченого, зважаючи на висновки амбулаторного обстеження психічного стану обвинуваченого.

Крім того, прокурор звернувся до суду з клопотанням про продовження стосовно обвинуваченого ОСОБА_3 запобіжного заходу у виді тримання під вартою на строк 60 днів, без визначення розміру застави, з посиланням на те, що продовжують існувати ризики, передбачені ст. 177 ч.1 п.п.1,3,4 КПК України.
Наявність ризику, передбаченого ст. 177 ч.1 п.1 КПК України, підтверджує тим, що обвинувачений ОСОБА_3 може спробувати переховуватися від суду з метою уникнення відповідальності, розуміючи тяжкість покарання за вчинене кримінальне правопорушення.
Крім того, в даному кримінальному провадженні допитано як свідків осіб, які знайомі із обвинуваченим ОСОБА_3 (анкетні дані та адреси проживання яких йому відомі), а тому на даний час є обґрунтовані підстави вважати, що обвинувачений ОСОБА_3 , з метою уникнення кримінальної відповідальності, може незаконно впливати на свідків у даному кримінальному провадженні, шляхом погроз, вмовляння чи підбурювання до дачі неправдивих показань, або до безпідставної відмови від дачі показань, що буде перешкоджанням здійсненню об`єктивного досудового розслідування, як цього вимагають норми кримінально процесуального законодавства України, що в свою чергу є ризиком, передбаченим ст. 177 ч.1 п.3 КПК України. Крім того, вважає, що продовжує існувати ризик, передбачений ст. 177 ч.1 п.4 КПК України, обвинувачений ОСОБА_3 може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, оскільки він обвинувачується у вчиненні кримінального правопорушення, яке відповідно до ст. 12 КК України - є тяжким, покарання за яке передбачено у виді позбавлення волі на строк від 5 до 8 років, а тому з метою уникнення покарання, може вчиняти дії з метою затягування судового розгляду, що перешкоджатиме прийняттю рішення суду у розумні строки.
Потерпілий та сторона захисту заперечили проти клопотань прокурора та призначення експертизи стосовно обвинуваченого та щодо продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою, з посиланням на те, що обвинувачений не причетним до вчинення інкримінованого йому діяння про що також стверджує потерпілий, а тому підстав для проведення експертизи та продовження стосовно обвинуваченого запобіжного заходу не має.

Вислухавши доводи прокурора, думку учасників кримінального провадження, дослідивши матеріали кримінального провадження, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст. 242 ч. 1 КПК України експертиза проводиться експертною установою, експертом або експертами, яких залучають сторони кримінального провадження або слідчий суддя за клопотанням сторони захисту у випадках та порядку, передбачених статтею 244 цього Кодексу, якщо для з`ясування обставин, що мають значення для кримінального провадження, необхідні спеціальні знання. Не допускається проведення експертизи для з`ясування питань права.

Згідно ст. 242 ч. 2 п. 3 КПК України слідчий або прокурор зобов`язані забезпечити проведення експертизи щодо: визначення психічного стану підозрюваного за наявності відомостей, які викликають сумнів щодо його осудності, обмеженої осудності.

Примусове залучення особи для проведення медичної або психіатричної експертизи здійснюється за ухвалою слідчого судді, суду (ст. 242 ч. 3 КПК України).

Відповідно до ст. 332 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторін кримінального провадження або потерпілого за наявності підстав, передбачених статтею 242 цього Кодексу, має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам.

Суд має право своєю ухвалою доручити проведення експертизи експертній установі, експерту або експертам незалежно від наявності клопотання, якщо:

1) суду надані кілька висновків експертів, які суперечать один одному, а допит експертів не дав змоги усунути виявлені суперечності;

2) під час судового розгляду виникли підстави, передбачені частиною другою статті 509 цього Кодексу;

3) існують достатні підстави вважати висновок експерта (експертів) необґрунтованим чи таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає інші обґрунтовані сумніви в його правильності.

До ухвали суду про доручення проведення експертизи у випадках, передбачених частиною першою цієї статті, включаються питання, поставлені перед експертом учасниками судового провадження, судом. Суд має право не включати до ухвали питання, поставлені учасниками судового провадження, якщо відповіді на них не стосуються кримінального провадження або не мають значення для судового розгляду, обґрунтувавши таке рішення в ухвалі.

Після постановлення судом ухвали про доручення проведення експертизи судовий розгляд продовжується, крім випадків, якщо таке продовження неможливе до отримання висновку експерта.

Зі змісту ст. 509 цього Кодексу слідує, що слідчий, дізнавач, прокурор зобов`язані залучити експерта (експертів) для проведення психіатричної експертизи у разі, якщо під час кримінального провадження будуть встановлені обставини, які дають підстави вважати, що особа під час вчинення суспільно небезпечного діяння була в неосудному або обмежено осудному стані або вчинила кримінальне правопорушення в осудному стані, але після його вчинення захворіла на психічну хворобу, яка позбавляє її можливості усвідомлювати свої дії або керувати ними. Такими обставинами, зокрема, є:

1) наявність згідно з медичним документом у особи розладу психічної діяльності або психічного захворювання;

2) поведінка особи під час вчинення суспільно небезпечного діяння або після нього була або є неадекватною (затьмарення свідомості, порушення сприйняття, мислення, волі, емоцій, інтелекту чи пам`яті тощо).

У разі необхідності здійснення тривалого спостереження та дослідження особи може бути проведена стаціонарна психіатрична експертиза, для чого така особа направляється до відповідного медичного закладу на строк не більше двох місяців. Питання про направлення особи до медичного закладу для проведення психіатричної експертизи вирішується під час досудового розслідування - ухвалою слідчого судді за клопотанням сторони кримінального провадження в порядку, передбаченому для подання та розгляду клопотань щодо обрання запобіжного заходу, а під час судового провадження - ухвалою суду.

З досліджених в судовому засіданні матеріалів кримінального провадження вбачається, що в ході досудового розслідування з метою встановлення психічного стану обвинуваченого, проведено судово-психіатричну експертизу. Відповідно до висновків судово-психіатричних експертиз №679 від 25.11.2021 та №35 від 03.02.2022 ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , виявив формальний контакт, емоційну одноманітність, парадоксальність суджень за відсутності очевидних проявів параноїдної та галюциногенної симптоматики. У зв`язку із складністю клінічної картини, для визначення наявності або відсутності психотичних розладів встановлення ступеня вираженості емоційно-вольових змін, характеру порушень мислення та рівня критичності потрібне більш тривале, динамічне спостереження в умовах стаціонарної судово-психіатричної експертизи. Таким чином, за результатами проведених амбулаторних обстежень, експертами не надано висновок щодо психічного стану ОСОБА_3 , що унеможливлює визначення осудності останнього.
Під час досудового розслідування судово-психологічну експертизу в умовах стаціонару не проведено через реформуванням закладів судово-психіатричних експертиз з 01.12.2021, у зв`язку з чим на час проведення досудового розслідування кримінального провадження стосовно ОСОБА_3 , на території міста Києва не було відповідних експертних закладів, в яких передбачено утримування осіб для проведення обстеження в умовах стаціонару.

Крім того, всі поставлені в клопотанні прокурора питання мають істотне значення для розгляду кримінального провадження та правильного застосування до його учасників належних правових процедур. Таким чином, необхідність проведення вказаної експертизи прямо ґрунтується на вимогах закону, що не було у належний спосіб та формі реалізовано під час досудового розслідування.

Враховуючи викладені обставини в їх сукупності, суд приходить до висновку про наявність правових підстав для задоволення клопотання прокурора та призначення комплексної стаціонарної психолого-психіатричної експертизи стосовно обвинуваченого ОСОБА_3 .

Розглядаючи клопотання прокурора про продовження стосовно обвинуваченого ОСОБА_3 запобіжного заходу у виді тримання під вартою на строк 60 днів, без визначення розміру застави, судом враховано положення ст.5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.
В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права обвинуваченого, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.
Також, ЄСПЛ, неодноразово, у своїх рішеннях підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин.
Продовження тримання особи під вартою може бути виправдано тільки за наявності конкретного суспільного інтересу, який, незважаючи на презумпцію невинуватості, превалює над принципом поваги до свободи особистості (рішення ЄСПЛ у справі «Харченко проти України» від 10.02.2011).
При розгляді питання про доцільність продовження тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.
Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь можливості, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству. При визначені ризиків закон не вимагає неспростовних доказів того, що обвинувачений однозначно, поза всяким сумнівом, здійснюватиме відповідні дії.
Як обов`язковий критерій застосування запобіжного заходу, в тому числі продовження, ризик кримінального провадження має прогностичний характер, його визначення у конкретний проміжок часу спрямоване на усунення негативного впливу на кримінальне провадження в майбутньому.
При вирішенні клопотання прокурора про продовження стосовно обвинуваченого ОСОБА_3 запобіжного заходу у виді тримання під вартою суд враховує: ступінь тяжкості пред`явленого обвинувачення ОСОБА_3 за ст.ст. 121 ч.1 КК України; норми ст. 177 КПК України, щодо мети і підстав застосування запобіжного заходу; обставини, що враховуються при продовжені строку тримання під вартою, передбачені ст.178 КПК України; рішення Конституційного Суду України №1-р/2017 від 23.11.2017; практику Європейського суду з прав людини, та приходить до висновку про наявність підстав для продовження стосовно обвинуваченого ОСОБА_3 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, оскільки останній обвинувачується у вчиненні тяжкого злочину, де потерпілим є близький родич, а тому може спробувати переховуватися від суду з метою уникнення відповідальності, розуміючи тяжкість покарання за вчинене кримінальне правопорушення, здійснювати тиск на потерпілого, свідків.
Крім того, суд враховує, що в даному кримінальному провадженні має бути проведено комплексну стаціонарну психолого - психіатричну експертизу, де обвинуваченого буде поміщено до судово-психіатричного відділення для проведення комплексної стаціонарної психолого - психіатричної експертизи на строк не більше двох місяців.
Суд переконаний, що продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою кореспондується з характером суспільного інтересу, тобто визначеними КПК України конкретними підставами і метою запобіжного заходу та відповідає характеру та тяжкості діяння, яке інкримінується обвинуваченому, а тому його слід продовжити на строк 60 днів.
Відповідно до ст. 183 ч. 4 КПК розмір застави не визначається.

Керуючись ст.ст. 173-178,242, 332, 350, 509 КПК України, суд

у х в а л и в :

клопотання прокурора про призначення комплексної стаціонарної психолого-психіатричної експертизи стосовно обвинуваченого ОСОБА_3 - задовольнити.
Призначити в кримінальному провадженні №0002798 від 19.10.2021 стосовно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 121 ч. 1 КК України комплексну стаціонарну психолого - психіатричну експертизу.

Проведення експертизи доручити експертам судово-психіатричного відділення КПН «Вінницька обласна клінічна психоневрологічна лікарня ім. акад. Ющенка Вінницької обласної ради», розташованого за адресою: вул. Пирогова, 109, м. Вінниця, 21037, попередивши їх про кримінальну відповідальність, передбачену ст.ст. 384, 385 КК України.
На вирішення експертам поставити такі питання:
1.Чи страждав ОСОБА_3 до вчинення вказаного кримінального правопорушення будь-яким психічним захворюванням? Якщо так, то яким саме? Чи не заважала дана хвороба ОСОБА_3 усвідомлювати свої дії та керувати ними?
2.Чи страждав ОСОБА_3 в період вчинення вказаного кримінального правопорушення будь-яким психічним захворюванням, чи проявився у нього тимчасовий розлад психічної діяльності? Чи міг ОСОБА_3 усвідомлювати свої дії і керувати ними в момент вчинення кримінального правопорушення?
3.Чи страждає ОСОБА_3 на сьогоднішній час будь-яким психічним захворюванням?
4.Чи може ОСОБА_3 усвідомлювати свої дії і керувати ними, тобто чи слід його вважати осудним?
5.Якщо ОСОБА_3 не може повною мірою усвідомлювати свої дії та керувати ними, то чи можна вважати його обмежено осудним?
6.Чи знаходився ОСОБА_3 в момент вчинення зазначеного кримінального правопорушення в стані фізіологічного афекту або іншому емоційному стані, яке суттєво вплинуло на його свідомість та діяльність на момент вчинення ним вказаного злочину?
7.Якщо ОСОБА_3 страждає нині психічною хворобою, то яких заходів медичного характеру він потребує (лікування на загальних підставах, примусове лікування в психіатричній лікарні за місцем проживання, примусове лікування в психіатричній лікарні спеціального типу та системи).
8.Чи страждає ОСОБА_3 алкоголізмом чи наркоманією? Якщо так, то чи потребує він примусового лікування у спеціалізованому медичному закладі?
9.Яка загальна психологічна характеристика ОСОБА_3 ?
10.Які риси характеру ОСОБА_3 мають яскраво виражений характер та як вони вплинули на його поведінку під час інкримінованого діяння?
У розпорядження експертів надати матеріали кримінального провадження №0002798 від 19.10.2021стосовно ОСОБА_3 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 121 ч. 1 КК України(ЄУНСС 754/3086/22) для використання під час проведення комплексної стаціонарної психолого - психіатричної експертизи стосовно ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , які повернути на адресу Деснянського районного суду м. Києва (пр. Маяковського, 5-В, м. Київ) після завершення експертизи.
Направити обвинуваченого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який утримується в ДУ «Київський слідчий ізолятор» до КПН «Вінницька обласна клінічна психоневрологічна лікарня ім. акад. Ющенка Вінницької обласної ради» для проведення комплексної стаціонарної психолого - психіатричної експертизи на строк не більше двох місяців.
Надати дозвіл на поміщення обвинуваченого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,який утримується в ДУ «Київський слідчий ізолятор» до судово-психіатричного відділення КПН «Вінницька обласна клінічна психоневрологічна лікарня ім. акад. Ющенка Вінницької обласної ради» для проведення комплексної стаціонарної психолого - психіатричної експертизи на строк не більше двох місяців.
Визначити, що вищевказана експертиза має бути проведена у строк, який не може перевищувати двох місяців з дати початку проведення обстеження/експертного дослідження обвинуваченого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у КПН «Вінницька обласна клінічна психоневрологічна лікарня ім. акад. Ющенка Вінницької обласної ради».
Копію ухвали надіслати до КПН «Вінницька обласна клінічна психоневрологічна лікарня ім. акад. Ющенка Вінницької обласної ради» та до ДУ «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України, - для виконання.
Клопотання прокурора про продовження стосовно обвинуваченого ОСОБА_3 запобіжного заходу у виді тримання під вартою задовольнити.
Продовжити стосовно обвинуваченого ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у виді тримання під вартою на строк шістдесят днів - до 03 жовтня 2022 року до 24:00 години.
Відкласти судове засідання до завершення експертизи.
Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.
Копію ухвали надіслати до Державної установи «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України, - для відома.
Ухвала в частині застосування запобіжного заходу може бути оскаржена до Київського апеляційного суду через Деснянський районний суд м. Києва протягом п`яти днів для її оголошення.

Суддя: ОСОБА_1