Справа №443/1097/22
Провадження №1-кс/443/120/22
УХВАЛА
про накладення арешту на майно

26 вересня 2022 рокуслідчий суддя Жидачівського районного суду Львівської області ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши клопотання дізнавача СД відділення поліції №1 Стрийського РУП ГУНП у Львівській області ОСОБА_3 про арешт майна,

встановив:

Сектором дізнання відділення поліції №1 Стрийського РУП ГУ НП у Львівській області проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000149 від 21.09.2022 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.358 КК України.
Дізнавач СД відділення поліції №1 Стрийського РУП ГУНП у Львівській області ОСОБА_3 ,за погодженням прокурора Жидачівського відділу Стрийської окружної прокуратури Львівської області ОСОБА_4 , звернувся до слідчого судді з клопотанням про накладення арешту на автомобіль марки «Ford» модель «Eskort», зеленого кольору, реєстраційний номер НОМЕР_1 , номер шасі (кузова, рами) НОМЕР_2 , 1995 року випуску, власником якого є ОСОБА_5 , жителька АДРЕСА_1 , ключі від автомобіля та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_3 , видане на ОСОБА_5 , жительку АДРЕСА_1 . Також просить заборонити користування, розпорядження та відчуження на користь третіх осіб вказаним майном.

Клопотання мотивує тим, що накладення арешту є необхідним з метою проведення огляду транспортного засобу, проведення комплексного дослідження транспортного засобу, призначення технічної експертизи документів, а також для вжиття заходів, що унеможливлюють втрату та/або пошкодження належного ОСОБА_5 автомобіля та виданого на її ім`я свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу, збереження речових доказів

Дізнавач у судове засідання не з`явився, згідно поданого клопотання просить проводити розгляд справи без його участі.

Особа у володінні якої знаходиться майно ОСОБА_6 в судове засідання не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, хоча належним чином повідомлявся про розгляд клопотання.
Особа, яка є власником майна - ОСОБА_5 у судове засідання не з`явилася, про причини неявки суд не повідомила, хоча належним чином повідомлялася про розгляд клопотання.
Неприбуття вказаних осіб, у судове засідання, належним чином повідомлених про час та дату розгляду справи не перешкоджає розгляду клопотання.
Відповідно до ст.107 КПК України фіксування судового процесу не здійснювалося у зв`язку з неявкою всіх учасників справи.

Дослідивши матеріали клопотання та долучені до нього документи, приходжу до наступного висновку.

Статтею 170 КПК України встановлено, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Арешт майна допускається з метою забезпечення:

1) збереження речових доказів;

2) спеціальної конфіскації;

3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;

4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Арешт може бути накладений у встановленому цим Кодексом порядку на рухоме чи нерухоме майно, гроші у будь-якій валюті готівкою або у безготівковій формі, в тому числі кошти та цінності, що знаходяться на банківських рахунках чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах, видаткові операції, цінні папери, майнові, корпоративні права, які перебувають у власності або володінні, користуванні, розпорядженні підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, щодо яких ухвалою чи рішенням слідчого судді, суду визначено необхідність арешту майна.

Заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.

Кримінальне провадження зареєстроване в ЄРДР за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.358 КК України. Таким чином, дослідження та збереження вилученого майна має важливе значення для кримінального провадження, таке відповідає критеріям, визначеним у ст.170 КПК України, оскільки прямо стосується предмету доказування у вказаному кримінальному провадженні.

Як видно з матеріалів клопотання, наведене у клопотанні майно, було вилучено 21.09.2022 року на автодорозі Т-1420 сполученням «Ходорів-Нові Стрілища» під час перевірки документів на автомобіль марки «Ford» модель «Eskort», зеленого кольору, реєстраційний номер НОМЕР_1 , 1995 року випуску, під керуванням ОСОБА_6 встановлено, що пред`явлене ним свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_3 з ознаками підробки, що підтверджується протоколом огляду місця події від 21.09.2022 року, та саме це майно визнано речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000149 від 21.09.2022 рокупро що 21.09.2022 року дізнавачем СД відділення поліції №1 Стрийського РУП ГУНП у Львівській області ОСОБА_3 винесено постанову.

Таким чином, дослідивши матеріали клопотання, враховуючи правову підставу для арешту майна, наслідки арешту, зважаючи на те, що таке обмеження права власності є розумним та виправданим, приходжу до висновку про необхідність задоволення клопотання в частині накладення арешту на майно із забороною розпорядження та користування підлягає задоволенню.

Водночас, суд зауважує, що вимога клопотання щодо заборони відчуження на користь третіх осіб вищевказаного автомобіля не ґрунтується на вимогах КПК України. Більше того, така вимога охоплюється змістом поняття арешту, передбаченого частиною 1 ст. 170 КПК України, згідно з яким арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення. Відтак, така вимога задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст.131, 132, 170,172, 173 КПК України, -

постановив:

Клопотання задоволити частково.

Накласти арешт на автомобіль марки «Ford» модель «Eskort», зеленого кольору, реєстраційний номер НОМЕР_1 , номер шасі (кузова, рами) НОМЕР_2 , 1995 року випуску, власником якого є ОСОБА_5 , жителька АДРЕСА_1 , ключі від автомобіля та свідоцтво про реєстрацію траспортного засобу НОМЕР_3 , видане на ОСОБА_5 , жительку АДРЕСА_1 .

Заборонити користування та розпорядження автомобілем марки «Ford» модель «Eskort», зеленого кольору, реєстраційний номер НОМЕР_1 , номер шасі (кузова, рами) НОМЕР_2 , 1995 року випуску, власником якого є ОСОБА_5 , жителька АДРЕСА_1 , ключами від автомобіля та свідоцтвом про реєстрацію траспортного засобу НОМЕР_3 , видане на ОСОБА_5 , жительку АДРЕСА_1 .

В решті вимог клопотання відмовити.

Зобов`язати дізнавача повідомити заінтересованих осіб про накладення арешту на майно, в тому числі і ОСОБА_5 .

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Львівського апеляційного протягом п`яти днів з дня її проголошення (складення).

Слідчий суддя ОСОБА_1