Справа № 214/2704/22
1-кс/214/563/22
У Х В А Л А
Іменем України
21 липня 2022 року Саксаганський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
за участю:
секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
захисників ОСОБА_4 , ОСОБА_5 ,
підозрюваного ОСОБА_6
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кривому Розі, в режимі відеоконференції, клопотання ОСОБА_6 про відвід судді ОСОБА_7 в кримінальному провадженні, внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань за №0000168 від 26.05.2022 року за підозрою ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.111 КК України, -
ВСТАНОВИВ:
19.07.2022 року до Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області надійшло клопотання ОСОБА_6 про відвід судді ОСОБА_7 по справі №214/2704/22 в кримінальному провадженні, внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань за №0000168 від 26.05.2022 року за підозрою ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.111 КК України.

Своє клопотання ОСОБА_6 обґрунтував таким. Так, суддя ОСОБА_7 під час судових засідань не надає можливості ОСОБА_6 висловитися, обмежує його пояснення у часі. Крім того, під час судових засідань висловлюється, заздалегідь будучи впевненим у його винуватості, хоча обвинувального вироку щодо нього судом ще не має. Суддя ОСОБА_7 . Також, суддя ОСОБА_7 не бере до уваги, що все звинувачення складається лише на показах одного свідка, які більше ніхто не може підтвердити.

Окрім того, ОСОБА_6 звертає увагу на наявність інших обставин, які об`єктивно викликають сумнів у неупередженості судді ОСОБА_7 . Так, громадянка Прасолова, про яку він не знає достеменно, чи є вона родичкою судді ОСОБА_7 , погрожувала його сім`ї, оскільки має зв`язки з працівниками Служби Безпеки України. Також, суддя ОСОБА_7 неоднаково реагує під час судових засіданнях на наявність в залі незнайомих осіб. Окрім того, посилається на наявність відеоматеріалів про прохання судді ОСОБА_7 працівників Служби Безпеки України про застосування до нього як до «зрадника ОСОБА_8 » незаконних методів фізичного впливу. Також, посилаючись на співпрацю судді ОСОБА_7 з працівниками Служби Безпеки України, посилається як на доказ, на відмову у застосуванні легендування до свідка з боку захисту. У зв`язку з наведеними обставинами, ОСОБА_6 вважає суддю ОСОБА_7 упередженим, у зв`язку з чим заявляє йому відвід у подальшій участі в розгляді справи або, заявити самовідвід.

Підозрюваний ОСОБА_6 , підтримав своє клопотання про відвід судді ОСОБА_7 , просив його задовольнити.

Захисники ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , кожен окремо, в судовому засіданні підтримали клопотання ОСОБА_6 , просили його задовольнити.

Прокурор заперечував проти задоволення клопотання, вважав, що доводи ОСОБА_6 не знайшли свого підтвердження.

Вислухавши сторони кримінального провадження, дослідивши заяву про відвід, суд приходить до висновку про відсутність правових підстав для задоволення заяви про відвід слідчому судді ОСОБА_7 за таких обставин.

Згідно з ч.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 1950 року, яка закріплює право на справедливий суд, кожна людина має право на справедливий і публічний розгляд його справи впродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, який встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Як слідує з практики Європейського суду з прав людини, при наданні оцінки безсторонності суду слід розмежовувати суб`єктивний та об`єктивний аспект. Так, у справі «Гаусшильдт проти Данії» та «Мироненко і Мартиненко проти України» зазначено, що наявність безсторонності, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, має визначатися за допомогою суб`єктивного та об`єктивного критеріїв. Щодо суб`єктивної складової даного поняття, то у справі «Гаусшильдт проти Данії» вказано, що потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. При цьому, суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з`являються докази протилежного.

Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з`являються сумніви щодо нього, то для його відводу в ході об`єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. У кожній окремій справі слід визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчить про те, що суд не є безстороннім (рішення у справі «Мироненко і Мартиненко проти України».

Важливою процесуальною гарантією реалізації права кожної людини на справедливий судовий розгляд незалежним і безстороннім судом у кримінальному провадженні України є інститут відводів (самовідводів) професійних суддів і присяжних, який являє собою сукупність процесуальних норм, що передбачають ініціювання та вирішення питання про недопущення судді до участі або усунення його від участі в кримінальному провадженні за наявності обставин, що виключають таку участь.

При цьому, законодавець чітко регламентував у ст.75 КПК України, обставини, що виключають участь судді в кримінальному провадженні.

Так, відповідно до змісту п.4 ч.1 ст.75 КПК України, суддя не може брати участь у кримінальному провадженні, якщо існують інші обставини, ніж визначені п.п.1, 2, 3 ч.1 ст.75 КПК України, які викликають сумнів у його неупередженості.

Згідно з ч.ч.1, 2 ст.22 КПК України, кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Разом з тим, відповідно до вимог ст.26 КПК України, суд у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень цим Кодексом.

В свою чергу, згідно з ч.1 ст.321 КПК України, головуючий у судовому засіданні керує ходом судового засідання, забезпечує додержання послідовності та порядку вчинення процесуальних дій, здійснення учасниками кримінального провадження їхніх процесуальних прав і виконання ними обов`язків, спрямовує судовий розгляд на забезпечення з`ясування всіх обставин кримінального провадження, усуваючи з судового розгляду все, що не має значення для кримінального провадження.

Отже, враховуючи визначені законом повноваження головуючого судді у судовому засіданні, у заяві підозрюваного ОСОБА_6 , окрім власної позиції про наявність у цій справі підстав сумніватися в неупередженості судді ОСОБА_7 , з приводу дій останнього, як головуючого в судовому засіданні, не надано доказів, що такі сумніви є об`єктивно обґрунтованими і свідчать про наявність підстав для його відводу.

Суд також звертає увагу на те, що підозрюваний, обґрунтовуючи своє клопотання, посилається на наявність сумнівів у неупередженості судді ОСОБА_7 , у зв`язку з неоднаковою реакцією під час судових засідань на наявність в залі незнайомих осіб, про обмеження часу для пояснень підозрюваного ОСОБА_6 .

На думку суду, вказані обставини жодним чином не можуть свідчити про упередженість головуючого у справі та необхідність його відводу. Зазначені доводи, на переконання суду, фактично зводяться до незгоди підозрюваного з процесуальними діями судді ОСОБА_7 , що відповідно до вимог кримінального процесуального закону України, не є підставою для його відводу.
Що стосується тверджень підозрюваного з приводу погроз від громадянки Прасолової у бік його сім`ї та прохань самого судді ОСОБА_7 про застосування до нього як до «зрадника ОСОБА_8 » незаконних методів фізичного впливу з боку працівників Служби Безпеки України, суд зазначає наступне.

У своєму клопотанні підозрюваний ОСОБА_6 посилається про наявність доказів, що підтверджують вказані незаконні дії як громадянки Прасолової, так і судді ОСОБА_7 та працівників Служби Безпеки України. Проте, до свого клопотання про відвід слідчого судді ОСОБА_7 підозрюваний ОСОБА_6 будь-яких додатків, на які посилається у своїй заяві як на докази, не надав.

Крім того, згідно довідки наданої керівником апарату Саксаганського районного суду м.Кривого Рогу Дніпропетровської області станом на 21 липня 2022 року в провадженні слідчого судді ОСОБА_7 відсутні не розглянуті провадження (заяви/клопотання) по справі №214/2704/22(а.с.12).

Таким чином, враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про відсутність підстав для відводу судді ОСОБА_7 по справі №214/2704/22 в кримінальному провадженні, внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань за №0000168 від 26.05.2022 року за підозрою ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.111 КК України.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 75, 76, 80, 81, 371,376 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:
У задоволенні клопотання ОСОБА_6 про відвід судді ОСОБА_7 в кримінальному провадженні, внесеному в Єдиний реєстр досудових розслідувань за №0000168 від 26.05.2022 року за підозрою ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.111 КК України відмовити.
Ухвала суду набирає законної сили негайно і окремому оскарженню не підлягає.
Повний текст ухвали складений 25.07.2022 року.

Суддя ОСОБА_1