Справа №:755/8786/20
Провадження №: 1-кп/755/389/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"09" червня 2022 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:
головуючої судді ОСОБА_1 ,
секретар судового засідання ОСОБА_2 ,
розглянувши в залі суду в м. Києві у відкритому судовому засіданні кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000829 від 06 вересня 2019 року, за обвинуваченням Нордена ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина Королівства Нідерланди, у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України,
за участю учасників судового провадження:
прокурора ОСОБА_4 ,
захисника ОСОБА_5 ,
обвинуваченого ОСОБА_6 ,
перекладача ОСОБА_7 ,

в с т а н о в и в :
у Дніпровському районному суді м. Києва перебуває на розгляді вищевказане кримінальне провадження.
Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 16 лютого 2021 року ОСОБА_8 продовжено строк тримання під вартою до 15 квітня 2022 року включно.
Відповідно до листа від 14 квітня 2022 року, направленого до державної установи «Київський слідчий ізолятор», у зв`язку з неможливістю проведення судового засідання з розгляду питання про доцільність продовження строку тримання під вартою обвинуваченого Нордена ОСОБА_3 , на підставі пункту 6 Закону України "Про внесення змін до Кримінального процесуального кодексу України та Закону України ""Про попереднє ув`язнення" щодо додаткового регулювання забезпечення діяльності правоохоронних органів в умовах воєнного стану" № 2111-ІХ від 03 березня 2022 року, обраний запобіжний захід у вигляді тримання під вартою щодо обвинуваченого Нордена ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , обвинуваченого у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України, вважати продовженими на 2 (два) місяці до вирішення відповідного питання судом (до 11 червня 2022 року).
У судовому засіданні, з урахуванням положень Кримінального процесуального закону щодо судового контролю за дотриманням прав обвинуваченого до спливу вказаного строку, розглянуто питання про доцільність продовження тримання обвинуваченого ОСОБА_9 під вартою відповідно до ст. 331 КПК України.
Прокурор просив продовжити строк тримання обвинуваченого ОСОБА_9 під вартою, оскільки він обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк від дев`яти до дванадцяти років з конфіскацією майна, тому існують ризики передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме переховування від суду та вчинення іншого кримінального правопорушення, а тому підстави для застосування більш м`якого запобіжного заходу на даний момент відсутні.
Захисник ОСОБА_5 заперечував проти продовження строку тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_9 та заявив клопотання про заміну запобіжного заходу. В обґрунтування клопотання зазначив, що немає достатніх доказів, які б вказували, що саме ОСОБА_10 вчинив дане правопорушення. Якщо судом буде змінено запобіжний захід, його підзахисний не буде переховуватись від суду, адже сам зацікавлений в винесенні справедливого рішення. Крім того, у ОСОБА_9 поганий стан здоров`я, що підтверджується медичною документацією, умови тримання не відповідають його потребам і ще більше погіршують стан. Також наразі відбуваються воєнні дії, є підстави вважати що в Київському слідчому ізоляторі немає належних умов, які б гарантували безпеку його підзахисному. А тому просив змінити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на інший запобіжний захід, не пов`язаний з позбавленням волі або ж змінити розмір застави до 220 000 грн 00 к., які він одразу ж може внести на потреби Збройних сил України.
Обвинувачений підтримав захисника у повному обсязі та заперечував проти задоволення клопотання прокурора, просив замінити на інший запобіжний захід.
Вислухавши думку учасників судового провадження, вивчивши матеріали кримінального провадження, суд, керуючись принципом правової визначеності, відповідно до положень ст. 183, 331 КПК України, приходить до такого висновку.
Відповідно до ч. 3 ст. 331 КПК України, незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акту чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.
Відповідно до ч. 1 ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Згідно ч. 2 ст. 177 КПК України, підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом
Судом встановлено, що ОСОБА_10 обвинувачується у вчиненні злочину, передбаченого ч. 3 ст. 307 КК України, а саме незаконному придбанні, зберіганні, перевезенні з метою збуту наркотичних засобів (кокаїн) у особливо великих розмірах, та який, відповідно до ст. 12 КК України, відноситься до категорії особливо тяжких злочинів, покарання за яке передбачено у виді позбавлення волі на строк від дев`яти до дванадцяти років з конфіскацією майна.
При визначенні питання доцільності продовження тримання під вартою обвинуваченого ОСОБА_9 суд бере до уваги також і дані про його особу, а саме його вік та стан здоров`я, а саме те, що в нього наявний дифузний кардіосклероз, АКШ-4 СН О-І зі збереженою фракцією викиду лівого шлуночка (ФВ-58%), гіпертонічна хвороба ІІ стадії, 3 ступеня, ризик ІІІ, відсутність соціальних зв`язків в Україні, зокрема і постійного місця проживання у м. Києві, той факт, що він громадянин Королівства Нідерландів, майновий стан обвинуваченого, те, що він раніше на території України не судимий.
Суд вважає, що обраний щодо обвинуваченого запобіжний захід відповідає не лише особі обвинуваченого, а і характеру та тяжкості діяння, яке йому інкримінується, не надає можливості перешкоджання інтересам правосуддя, зокрема, ухиленню обвинуваченого від суду та вчиненню іншого кримінального правопорушення, тобто ризики, передбачені п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, є реальними та дійсними.
Водночас на даному етапі судового провадження суд не вирішує питання про оцінку доказів для визнання обвинуваченого винуватим чи невинуватим у вчиненні злочину, адже судове провадження наразі не завершено, і, відповідно до ст. 94 КПК України, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, має оцінити після завершення дослідження кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.
Разом з тим судом не встановлено обставин, які б свідчили про те, що необхідність у раніше обраному обвинуваченому ОСОБА_8 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відпала.
Обраний відносно обвинуваченого ОСОБА_9 запобіжний захід, з урахуванням його тривалості у співвідношенні із тяжкістю інкримінованого злочину, на даний час не виходить за межі розумного строку.

Що стосується клопотання захисника про зміну запобіжного заходу, то суд виходить з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 201 КПК України підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, а в кримінальних провадженнях щодо кримінальних правопорушень, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду, - до Вищого антикорупційного суду, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.
Відповідно до п. 1 ч. 3 ст. 201 КПК України, до клопотання мають бути додані копії матеріалів, якими підозрюваний, обвинувачений обґрунтовує доводи клопотання.
Згідно ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 1, 3 ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом.
Зміна чи скасування запобіжного заходу обумовлюється тим, що в ході кримінального провадження змінюються підстави застосування чи обставини, що враховувалися при обранні запобіжного заходу, внаслідок чого запобіжний захід може бути скасований або замінений на інший - більш або менш суворий.
Суд звертає увагу на те, що підставами звернення з клопотанням про зміну запобіжного заходу є обставини, які або існували під час прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу, але про які не було відомо сторонам, або виникли після прийняття попереднього рішення про застосування запобіжного заходу. Такими підставами, наприклад, може бути суттєва зміна обставин, що їх було взято до уваги при обранні запобіжного заходу, а саме змінилася кваліфікація кримінального правопорушення, погіршився стан здоров`я обвинуваченого, змінився склад його родини чи утриманців, або майновий стан, інші обставини, які мають суттєве значення.
Такі ж підстави можуть бути враховані судом в конкретній справі при вирішенні питання про зменшення розміру застави, який було визначено раніше за судовим рішенням.
Суд зазначає, що обґрунтованість застосування запобіжного заходу у вигляді застави, може піддаватися судовому контролю через певні проміжки часу на предмет перевірки наявності чи відсутності ризиків, за яких вказаний запобіжний захід було застосовано, та у зв`язку з виникненням інших обставин, які можуть бути підставами зміни запобіжного заходу в сторону його пом`якшення або скасування, оскільки строк дії цього запобіжного заходу в ухвалах суду не зазначено, а тривалість в часі запобіжного заходу без врахування обставин справи в конкретному випадку може призвести до порушення прав, свобод чи інтересів учасників кримінального провадження.
Як зазначається у клопотанні захисника, однією з підстав для зміни обвинуваченому запобіжного заходу є його стан здоров`я, а саме те, що з 15 квітня 2020 року ОСОБА_9 госпіталізовано до КНП «КМКЛШМД» із державної установи «Київський слідчий ізолятор» з діагнозом шлункова кишкова кровотеча. Під час лікування в КНП «КМКЛШМД» з 15 по 16 квітня 2020 року йому проводилась фіброгастродуоденоскопія та встановлено діагноз: синдром Меллорі-Вейса.
У відділенні проводилась гемостатична противиразкова терпія. Стан хворого покращився. На день виписки ОСОБА_9 16 квітня 2020 року він знаходився у задовільному стані.
Крім того, у минулому ОСОБА_10 переніс складну операцію на серці, у результаті чого вимушений вживати медичні препарати, але не зважаючи на їх вживання його стан погіршився.
На переконання суду захворювання обвинуваченого ОСОБА_9 жодним чином не спростовують, і не зменшують існування ризиків щодо виконання ним процесуальних обов`язків, а лише характеризують стан його здоров`я, а саме визначають обставину визначену у п. 3 ч. 1 ст. 178 КПК України, які судом було враховано як при застосуванні до ОСОБА_9 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, так і при вирішенні питання продовження строку запобіжного заходу обвинуваченому.

Захисником не долучено до клопотання жодних документів, які б свідчили, що за станом здоров`я ОСОБА_8 протипоказано знаходитись у слідчому ізоляторі або те, що йому не надають необхідної допомоги. Так само необґрунтовано і те, що у зв`язку із воєнним станом у Київському слідчому ізоляторі немає належних умов, які б гарантували безпеку ОСОБА_9 , при цьому суд звертає увагу на те, що активні бойові дії не ведуть на території м. Києва, Київської області чи сусідніх областей.

Відповідно до ч. 4 ст. 182 КПК України, розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.

Згідно п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України, розмір застави щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, визначається у межах від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 25 червня 2020 року обвинуваченому ОСОБА_8 визначено заставу у розмірі 713 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 1 498 726 грн 00 к. у національній грошовій одиниці.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 31 травня 2021 року обвинуваченому ОСОБА_8 зменшити розмір застави до 400 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 908 000 грн 00 к. у національній грошовій одиниці.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 09 вересня 2021 року обвинуваченому ОСОБА_8 зменшено розмір застави до 350 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 794 500 грн 00 к. у національній грошовій одиниці.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 21 жовтня 2021 року обвинуваченому ОСОБА_8 зменшено розмір застави до 320 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 726 400 грн 00 к. у національній грошовій одиниці.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 16 лютого 2022 року обвинуваченому ОСОБА_8 зменшено розмір застави до 250 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 620 250 грн 00 к. у національній грошовій одиниці.

Таким чином, за час перебування справи у провадженні Дніпровського районного суду м. Києва з 24 червня 2020 року розмір застави, визначений обвинуваченому ОСОБА_8 , постійно переглядався та у результаті був зменшений майже у три рази.

Разом з тим, з урахуванням обставин вчинення та тяжкості злочину, у якому обвинувачується ОСОБА_10 , його матеріального становища, того, що попередньою ухвалою уже зменшено розмір застави до 620 250 грн 00 к., на переконання суду наразі саме зазначений розмір застави в достатній мірі гарантує виконання обвинуваченим покладених на нього обов`язків.

А тому, зважаючи на те, що 11 червня 2022 року спливає строк дії застосованого до обвинуваченого ОСОБА_9 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та за відсутності підстав для скасування або зміни раніше визначеного запобіжного заходу, суд вважає за необхідне задовольнити клопотання прокурора та продовжити дію існуючого запобіжного заходу до 06 серпня 2022 року включно.

Керуючись ст. 177, 182, 183, 194, 331 КПК України, суд
п о с т а н о в и в :
продовжити строк тримання під вартою Нордена ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , до 06 серпня 2022 року включно.
У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_5 про зменшення розміру застави відмовити.
Копію ухвали вручити прокурору, захиснику та обвинуваченому.
Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення, а обвинуваченим, який тримається під вартою в той же строк з моменту отримання копії ухвали.
Визначити час проголошення повного тексту ухвали - 11 год 00 хв 14 червня 2022 року.
Суддя ОСОБА_1