Справа №:755/3433/22
Провадження №: 1-кс/755/689/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"02" травня 2022 р. м.Київ

Слідчий суддя Дніпровського районного суду м.Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі Дніпровського районного суду м.Києва, клопотання прокурора Дніпровської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_3 про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0000381 та додані до нього матеріали відносно:
ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Коцюбинське Бучанського району Київської області, громадянина України, з середньою спеціальною освітою, не працюючого, не одруженого, військовозобов`язаного, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1 , проживаючого за адресою: АДРЕСА_2 , раніше судимого:
- 08.08.2016 року вироком Галицького районного суду м.Львова за ч.1 ст.187, ч.5 ст.72 КК України до покарання у вигляді 6 років позбавлення волі, 30.07.2021 року звільнений по відбуттю строку покарання,
підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч.2 ст.187 КК України,
за участю сторін кримінального провадження:
прокурора ОСОБА_3 ,
захисника адвоката ОСОБА_5 ,
підозрюваного ОСОБА_4 ,
В С Т А Н О В И В:
І. Суть питання, що вирішується, і за чиєю ініціативою воно розглядається.
29.04.2022 року прокурор Дніпровської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_3 звернувся до суду із клопотанням про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0000381 відносно ОСОБА_4 , підозрюваного в скоєнні злочину, передбаченого ч.2 ст.187 КК України.
ІІ. Зміст клопотання прокурора.
Вимоги клопотання обґрунтовані тим, що 05.02.2022 року, приблизно о 14 годині 00 хвилин, ОСОБА_4 , перебуваючи на території ПКіВ «Гідропарк» у м.Києві, помітив раніше невідомого йому ОСОБА_6 , який здійснював прогулянку парковою зоною, та в цей момент у останнього винник умисел на повторне заволодіння чужим майном, яке міг при собі зберігати ОСОБА_6 .

Реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_4 підійшов до ОСОБА_6 та висловив вимогу зупинитись, однак ОСОБА_6 продовжив рух, уникаючи спілкування з останнім. В цей момент, ОСОБА_4 наздогнав ОСОБА_6 та, з метою попередження будь-якого можливого опору з боку потерпілого, бризнув сльозогінним газом балончика в обличчя ОСОБА_6 , та почав висловлювати вимогу в передачі наявних грошових коштів. ОСОБА_6 , розуміючи реальну загрозу для свого здоров`я з боку ОСОБА_4 , передав останньому наявні в нього грошові кошти в сумі 500 гривень.

Відповідно до довідки №87 від 05.02.2022 року, виданої на ім`я ОСОБА_6 . Олександрівською міською клінічною лікарнею, у останнього виявлено хімічний опік кон`юктиви скири та повік першого ступеню обох очей.

Продовжуючи реалізацію свого злочинного умислу, спрямованого на повторне заволодіння чужим майном, застосовуючи відносно потерпілого насильство, що є небезпечним для здоров`я останнього в момент його заподіяння, а саме приставивши до лівої частини шиї потерпілого предмет, ззовні схожий на ніж, заволодів мобільним телефоном марки «Redmi Note 8T», ІМЕІ1: НОМЕР_1 , ІМЕІ2: НОМЕР_2 , вартістю 1730 гривень, що належить потерпілому ОСОБА_6 .

Відповідно до довідки №1251 від 05.02.2022 року виданої на ім`я ОСОБА_6 КНП «Київська міська клінічна лікарня швидкої медичної допомоги», у останнього виявлено садно лівої завушної ділянки.

Після цього ОСОБА_4 з місця вчинення кримінального правопорушення зник, а викраденим розпорядився на власний розсуд, чим заподіяв потерпілому матеріального збитку на загальну суму 2330 гривень.

06.02.2022 року ОСОБА_4 був затриманий у порядку ст.208 КПК України за підозрою у вчиненні злочину.
06.02.2022 року у порядку, передбаченому статтями 276-278 КПК України, ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.187 КК України.
07.02.2022 року ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , слідчим суддею Дніпровського районного суду м.Києва було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на два місяці, тобто до 05 квітня 2022 року включно.

30.03.2022 року постановою керівника Дніпровської окружної прокуратури міста Києва було продовжено строк досудового розслідування у даному кримінальному провадженні до трьох місяців.

31.03.2022 ухвалою слідчого судді Дніпровського районного суду м.Києва ОСОБА_4 було продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на один місяць, тобто до 05.05.2022 року.

31.03.2022 року кримінальне провадження №000381 від 05.02.2022 року на підставі 615 КПК України було зупинено у зв`язку з неможливістю зверненням до суду з обвинувальним актом.
29.04.2022 року досудове розслідування, в порядку ст.615 КПК України було відновлено.
На думку прокурора, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 , інкримінованого йому кримінального правопорушення повністю підтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, зокрема: протоколом прийняття заяви про кримінальне правопорушення від 05.02.2022 року; рапортом від інспектора СП ВП на СТЗ ГУНП у м.Києві ОСОБА_7 від 05.02.2022 року; медичною довідкою з КНП КМКЛ ШМД №1251 від 05.02.2022 року; медичною довідкою з Олександрівської міської клінічної лікарні №87 від 05.02.2022 року; протоколом особистого обшуку підозрюваної особи ОСОБА_4 від 05.02.2022 року; протоколом огляду місця події від 05.02.2022 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 05.02.2022 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 05.02.2022 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 05.02.2022 року; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_6 від 06.02.2022 року; протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю потерпілого ОСОБА_6 від 06.02.2022 року; речовими доказами та іншими доказами в їх сукупності.

Строк тримання під вартою у даному кримінальному провадженні закінчується 05.05.2022 року, однак завершити досудове розслідування у згаданий термін не вбачається можливим внаслідок особливої складності кримінального провадження, а також необхідності виконання слідчих та процесуальних дій, які мають суттєве значення для закінчення досудового розслідування та подальшого судового розгляду.

Враховуючи викладене, прокурор вважає, що на даний час існують ризики, а саме:
1) п.1 ст.177 КПК України підозрюваний ОСОБА_4 , перебуваючи на свободі, будучи обізнаним з санкцією статті, яка йому інкримінується, може переховуватись від органів досудового розслідування та суду, оскільки ним вчинено тяжкий злочин, за який передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк від 7 до 10 років;
2) п.2 ст.177 КПК України підозрюваний ОСОБА_4 перебуваючи на свободі може знищити, або сховати не відшукані речові докази.
3) п.3 ст.177 КПК України підозрюваний ОСОБА_4 , перебуваючи на свободі, буде незаконно впливати на свідків, потерпілого у даному кримінальному провадженні, оскільки обізнаний про місця проживання останніх з метою схилити їх до дачі не правдивих показів у судовому засіданні;
4) п.4. ст.177 КПК України підозрюваний ОСОБА_4 , перебуваючи на свободі, може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, а саме не з`являтися за викликами до слідчого для проведення слідчих та процесуальних дій, чим буде затягувати строки досудового розслідування.
На думку слідчого, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відповідає суспільному інтересу. Крім того, гарантії того, що підозрюваний не вчинить інше кримінальне правопорушення, наразі відсутні.
В той же час, як зазначає слідчий, ОСОБА_11 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину і тому вже лише ця обставина спонукає людину до вчинення дій, спрямованих на ухилення від кримінальної відповідальності, що кореспондується з позицією Європейського суду з прав щодо необхідності оцінки ризику втечі у світлі фактів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (рішення у справах «Бекчиєв проти Молдови», «Панченко проти Росії»).
На думку слідчого, жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України.
Враховуючи перелічені ризики, слідчий вважає, що саме такий запобіжний захід, що пов`язаний з ізоляцією від суспільства, може забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного, а тому просить продовжити строк запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою до трьох місяців в межах строку досудового розслідування кримінального провадження.
ІІІ. Позиція сторін кримінального провадження в судовому засіданні з розгляду клопотання прокурора.
1.Прокурор в судовому засіданні клопотання підтримав з підстав, викладених у ньому, і стверджував, що вжиття більш м`яких запобіжних заходів, що передбачені Кримінальним процесуальним кодексом України, є недостатньою мірою для підозрюваного, з огляду на обставини скоєного та ризики, які існують. Просив суд продовжити підозрюваному запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави в межах строку досудового розслідування.
2.Підозрюваний ОСОБА_4 пояснив, що визнає свою провину, однак він не конфліктна людина, потерпілий спровокував його на такі дії, заяви про вступ до лав ЗС України не подавав, однак має бажання допомогти, оскільки вміє надавати першу медичну допомогу. Крім того повідомив суду, що має ряд хронічних захворювань, проти задоволення клопотання заперечував, просив змінити запобіжний захід на інший, не пов`язаний з триманням під вартою.
3.Захисник підозрюваного адвокат ОСОБА_5 також заперечував проти задоволення клопотання слідчого, посилаючись на відсутність ризиків. Крім того, зазначив, що підозрюваний вину не заперечує, співпрацює зі слідством, має місце реєстрації та проживає у Києві, тобто має міцні соціальні зв`язки. Просив застосувати запобіжний захід, не пов`язаний з триманням під вартою, а саме застава у розмірі 20 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.
ІV. Положення закону, яким керувався слідчий суддя.
Відповідно до ст.199 КПК України клопотання про продовження строку тримання під вартою має право подати прокурор, слідчий за погодженням з прокурором не пізніше ніж за п`ять днів до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.
Клопотання про продовження строку тримання під вартою подається до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування.

Клопотання про продовження строку тримання під вартою, крім відомостей, зазначених у статті 184 КПК України, повинно містити:

1) виклад обставин, які свідчать про те, що заявлений ризик не зменшився або з`явилися нові ризики, які виправдовують тримання особи під вартою;

2) виклад обставин, які перешкоджають завершенню досудового розслідування до закінчення дії попередньої ухвали про тримання під вартою.

Слідчий суддя зобов`язаний розглянути клопотання про продовження строку тримання під вартою до закінчення строку дії попередньої ухвали згідно з правилами, передбаченими для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу.

Слідчий суддя зобов`язаний відмовити у продовженні строку тримання під вартою, якщо прокурор, слідчий не доведе, що обставини, зазначені у ч.3 ст.199 КПК України, виправдовують подальше тримання підозрюваного, обвинуваченого під вартою.
Згідно зі ст.184 КПК України клопотання слідчого, прокурора про застосування запобіжного заходу повинно містити:
1) короткий виклад фактичних обставин кримінального правопорушення, в якому підозрюється або обвинувачується особа;
2) правову кваліфікацію кримінального правопорушення із зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність;
3) виклад обставин, що дають підстави підозрювати, обвинувачувати особу у вчиненні кримінального правопорушення, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини;

4) посилання на один або кілька ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу;

5) виклад обставин, на підставі яких слідчий, прокурор дійшов висновку про наявність одного або кількох ризиків, зазначених у його клопотанні, і посилання на матеріали, що підтверджують ці обставини;
6) обґрунтування неможливості запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні, шляхом застосування більш м`яких запобіжних заходів;

7) обґрунтування необхідності покладення на підозрюваного, обвинуваченого конкретних обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу.

Статтею 197 КПК України передбачено, що строк дії ухвали слідчого судді, суду про тримання під вартою або продовження строку тримання під вартою не може перевищувати шістдесяти днів.

Строк тримання під вартою обчислюється з моменту взяття під варту, а якщо взяттю під варту передувало затримання підозрюваного, обвинуваченого, - з моменту затримання.

Строк тримання під вартою може бути продовжений слідчим суддею в межах строку досудового розслідування в порядку, передбаченому цим Кодексом. Сукупний строк тримання під вартою підозрюваного, обвинуваченого під час досудового розслідування не повинен перевищувати:
1) шести місяців у кримінальному провадженні щодо злочинів невеликої або середньої тяжкості;
2) дванадцяти місяців у кримінальному провадженні щодо тяжких або особливо тяжких злочинів.
Відповідно до ч.1 ст.194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про:

1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;

2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор;

3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Згідно з ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:
1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;
2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;
3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;
4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;
5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

У частині 2 статті 177 КПК України визначено, що підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті. Слідчий, прокурор не мають права ініціювати застосування запобіжного заходу без наявності для цього підстав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до вимог статті 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі:

1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення;
2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується;
3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого;
4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців;
5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання;
6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого;
7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого;
8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого;
9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосованих запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше;
10) наявність повідомлення особі про підозру у вчиненні іншого кримінального правопорушення;
11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини;
12) ризик продовження чи повторення протиправної поведінки, зокрема ризик летальності, що його створює підозрюваний, обвинувачений, у тому числі у зв`язку з його доступом до зброї.
За правилами ч.1 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених ч.5 ст.176 цього Кодексу.
Відповідно до ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Суду як джерело права.
Частиною 5 статті 9 КПК України визначено, що кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Згідно з ч.5 ст.193 КПК України будь-які твердження чи заяви підозрюваного, обвинуваченого, зроблені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, не можуть бути використані на доведення його винуватості у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується, або у будь-якому іншому правопорушенні.
Відповідно до ст.198 КПК України висловлені в ухвалі слідчого судді, суду за результатами розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу висновки щодо будь-яких обставин, які стосуються суті підозри, обвинувачення, не мають преюдиціального значення для суду під час судового розгляду або для слідчого чи прокурора під час цього або іншого кримінального проваджень.
V. Підстави запобіжного заходу, мотиви, з яких слідчий суддя виходив при постановленні ухвали, та висновки суду.
Вислухавши доводи та пояснення підозрюваного, його захисника, доводи прокурора щодо неможливості застосування більш м`якого запобіжного заходу і дослідивши матеріали справи в їх сукупності, слідчий суддя приходить до наступних висновків.
Судом було встановлено, що 05.02.2022 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань були внесені відомості про скоєння злочину, передбаченого ч.2 ст.187 КК України (кримінальне провадження №0000381).
Клопотання прокурора Дніпровської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_3 оформлене відповідно до вимог ст.199 Кримінального процесуального кодексу України. До матеріалів клопотання додані копії документів, якими прокурор обґрунтовує доводи клопотання, Витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань щодо кримінального провадження та долучено розпис підозрюваного щодо вручення йому копії клопотання слідчого про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а також копій матеріалів, якими обґрунтовується необхідність продовження запобіжного заходу. Таким чином, прокурором виконані вимоги ст.199 КПК України.
06.02.2022 року ОСОБА_4 був затриманий у порядку ст.208 КПК України за підозрою у вчиненні злочину.
06.02.2022 року у порядку, передбаченому статтями 276-278 КПК України, ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.187 КК України.
07.02.2022 року ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , слідчим суддею Дніпровського районного суду м.Києва було обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на два місяці, тобто до 05 квітня 2022 року включно.

31.03.2022 року постановою керівника Дніпровської окружної прокуратури міста Києва було продовжено строк досудового розслідування у даному кримінальному провадженні до трьох місяців.

31.03.2022 ухвалою слідчого судді Дніпровського районного суду м.Києва ОСОБА_4 було продовжено запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на один місяць, тобто до 05.05.2022 року.

31.03.2022 року кримінальне провадження №000381 від 05.02.2022 року на підставі 615 КПК України було зупинено у зв`язку з неможливістю зверненням до суду з обвинувальним актом.
29.04.2022 року досудове розслідування, в порядку ст.615 КПК України було відновлено.
Наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінальних правопорушень.
В судовому засіданні, на думку слідчого судді, встановлена наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_4 злочину, передбаченого ч.2 ст.187 КК України, наявними у справі допустимими доказами, а саме:протоколом прийняття заяви про кримінальне правопорушення від 05.02.2022 року; рапортом від інспектора СП ВП на СТЗ ГУНП у м.Києві ОСОБА_7 від 05.02.2022 року; медичною довідкою з КНП КМКЛ ШМД №1251 від 05.02.2022 року; медичною довідкою з Олександрівської міської клінічної лікарні №87 від 05.02.2022 року; протоколом особистого обшуку підозрюваної особи ОСОБА_4 від 05.02.2022 року; протоколом огляду місця події від 05.02.2022 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_8 від 05.02.2022 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_9 від 05.02.2022 року; протоколом допиту свідка ОСОБА_10 від 05.02.2022 року; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_6 від 06.02.2022 року; протокол пред`явлення особи для впізнання за фотознімками за участю потерпілого ОСОБА_6 від 06.02.2022 року; речовими доказами та іншими доказами в їх сукупності.

Крім того, в судовому засіданні стороною захисту відповідно до положень ч.5 ст.132 КПК України не було надано суду належних і допустимих доказів, які свідчили б про необґрунтованість пред`явленої підозри.
При цьому слідчий суддя враховує, що поняття «обґрунтована підозра» не визначене в національному законодавстві, однак відповідно до вимог ч.5 ст.9 КПК України кримінальне процесуальне законодавство застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.
Так, відповідно до позиції Європейського суду з прав людини, відображеній у пункті 175 рішення від 21 квітня 2011 року у справі «Нечипорук і Йонкало проти України», «термін «обґрунтована підозра» означає те, що існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення (рішення у справі «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року, п. 32, Series A, N 182), те, що вимога розумної підозри передбачає наявність доказів, які об`єктивно зв`язують підозрюваного з певним злочином і вони не повинні бути достатніми, щоб забезпечити засудження, але мають бути достатніми, щоб виправдати подальше розслідування або висунення звинувачення (рішення у справі «Мюррей проти Об`єднаного Королівства» від 28 жовтня 1994 року, «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» від 30 серпня 1990 року).
Обставини, які свідчать про існування ризиків, передбачених ст.177 КПК України, і про недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання цим ризикам.
При вирішенні питання про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, відповідно до ст.199 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів оцінює в сукупності всі обставини, у тому числі вагомість наявних доказів про можливе вчинення підозрюваним ОСОБА_4 інкримінованого злочину, тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання винуватим у кримінальних правопорушеннях, у вчиненні яких він підозрюється, вік та стан здоров`я підозрюваного, міцність його соціальних зв`язків, репутацію підозрюваного, майновий стан, ризик продовження чи повторення протиправної поведінки.
Так, ОСОБА_4 підозрюється у скоєні злочину проти власності, який згідно ст.12 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів, за який законом передбачено покарання від 7 до 10 років позбавлення волі, раніше судимий за вчинення злочину, передбаченого ч.1 ст.187 КК України.
Вказані вище обставини, а також підвищена суспільна небезпека злочину, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , конкретні обставини справи, на думку слідчого судді, дають підстави для висновку, що існують з боку підозрюваного ризики, передбачені ст.177 КПК України, а саме, можливість переховування від органів досудового розслідування та/або суду, вчинити інше кримінальне правопорушення.
Таким чином, враховуючи обставини, перераховані у ст.199 КПК України, а також доведеність прокурором під час судового розгляду клопотання, що обставини, зазначені у ч.3 ст.199 КПК України виправдовують подальше тримання підозрюваного під вартою, тому клопотання прокурора про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою необхідно задовольнити та продовжити строк тримання під вартою ОСОБА_4 відповідно до ухвали слідчого судді від 07.02.2022 року в межах строку досудового розслідування.
При цьому наявність даних про особу підозрюваного, на що посилається сторона захисту, як на одну з підстав для відмови у задоволенні клопотання прокурора, на думку слідчого судді не виключають наявність зазначених вище ризиків, а також ризику продовження чи повторення протиправної поведінки.
Враховуючи викладене, підстави для задоволення клопотання сторони захисту про зміну запобіжного заходу підозрюваному відсутні.
Суд також враховує при вирішенні даного питання, що не можливість перебування особи під вартою внаслідок стану здоров`я встановлюється у визначеному законом порядку, і будь-які належні докази, які б свідчили про те, що підозрюваний страждає на хвороби, які унеможливлюють перебування його під вартою, слідчому судді не надані.
Крім того, жодних доказів на підтвердження наявності в підозрюваного зазначених ним хронічних захворювань як захисником, так і самим підозрюваним слідчому судді також не надано.
При вирішенні даного питання судом також враховано положення ст.5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, а також практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.
В кожному випадку, як підкреслює Європейський суд з прав людини, суд своїм рішенням повинен забезпечити не тільки права підозрюваного, а й високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів.
Крім того, слідчий суддя на даному етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, оцінювати докази з точки зору їх достатності та допустимості для визнання особи винуватою чи невинуватою у вчиненні кримінальних правопорушень. Слідчий суддя на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів повинен визначити лише, чи є причетність особи до вчинення кримінальних правопорушень вірогідною та достатньою для застосування щодо особи обмежувальних заходів.
Також ЄСПЛ неодноразово у своїх рішеннях підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.
Аналогічне відображення принципів вирішення питання застосування щодо особи запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою міститься і в положеннях ст.ст.177, 178, 183 КПК України та враховані слідчим суддею при вирішенні даного клопотання.
VІ. Визначення застави.
Відповідно до ч.4 ст.183 КПК України при постановлені ухвали слідчого судді Дніпровського районного суду м.Києва від 07.02.2022 року про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, враховуючи підстави та обставини, передбачені статтями 177 та 178 цього Кодексу, а також те, що ОСОБА_4 обвинувачується у вчинення злочину, вчиненого із застосуванням насильства, суд вважав за необхідне не визначати розмір застави у кримінальному провадженні.
Ухвалюючи рішення про продовження строків тримання підозрюваного під вартою, слідчий суддя також вважає за необхідне не визначати розмір застави у кримінальному провадженні.
Керуючись ст.ст.3, 176-178, 180, 182-183, 184, 194, 196-199, 309, 372, ч.2 ст.376 КПК України, слідчий суддя, -
П О С Т А Н О В И В:
В задоволенні клопотання сторони захисту про зміну запобіжного заходу підозрюваному ОСОБА_4 відмовити.
Клопотання прокурора Дніпровської окружної прокуратури м.Києва ОСОБА_3 про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою у кримінальному провадженні №0000381 відносно ОСОБА_4 задовольнити.
Продовжити застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , відповідно до ухвали слідчого судді від 07.02.2022 року, в межах строку досудового розслідування, тобто до 03 червня 2022 року включно, без визначення розміру застави.
Виконання ухвали доручити начальнику ДУ «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України.
Копію ухвали вручити прокурору, підозрюваному та його захиснику, та направити для виконання до ДУ «Київський слідчий ізолятор» Міністерства юстиції України.
Будь-які твердження чи заяви підозрюваного, зроблені під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, не можуть бути використані на доведення його винуватості у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, або у будь-якому іншому кримінальному правопорушенні.
Повний текст ухвали оголосити учасникам судового провадження у судовому засіданні о 15-15 годині 06 травня 2022 року.
Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п`яти днів з дня її винесення до Київського апеляційного суду, а особою, яка тримається під вартою, - в той же строк з моменту отримання копії ухвали.

Слідчий суддя Дніпровського районного суду
м.Києва ОСОБА_1