Справа № 761/7734/22
Провадження № 1-кс/761/4382/2022
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 квітня 2022 року місто Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду міста Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , захисника ОСОБА_4 , підозрюваного ОСОБА_5 розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання старшого слідчого в ОВС 4 відділу 1 управління досудового розслідування Головного слідчого управління СБ України ОСОБА_6 , погоджене прокурором другого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Департаменту нагляду за додержанням законів органами безпеки Офісу Генерального прокурора ОСОБА_7 подане у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до ЄРДР за № 0000178 від 26.04.2022 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного

ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Тичків, Народицького району, Житомирської області, громадянина України, одруженого, пенсіонер, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України,

В С Т А Н О В И В:

До Шевченківського районного суду міста Києва надійшло клопотання старшого слідчого в ОВС 4 відділу 1 управління досудового розслідування Головного слідчого управління СБ України ОСОБА_6 , погоджене прокурором другого відділу процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення управління процесуального керівництва досудовим розслідуванням та підтримання публічного обвинувачення Департаменту нагляду за додержанням законів органами безпеки Офісу Генерального прокурора ОСОБА_7 подане у кримінальному провадженні, відомості про яке внесені до ЄРДР за № 0000178 від 26.04.2022 про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно підозрюваного ОСОБА_5 .

У клопотанні зазначено, що у провадженні ГСУ СБ України знаходяться матеріали досудового розслідування, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000178 від 26.04.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України.

Короткий виклад фактичних обставин, суть і правова кваліфікація кримінального правопорушення
ОСОБА_5 у невстановлений досудовим слідством час, у період з 24.02.2022 по 31.03.2022 та при невстановлених досудовим слідством обставинах вступив на службу до військового формування ЗС РФ (точна назва військового формування досудовим розслідуванням не встановлена), почавши використовувати розпізнавальні знаки військових формувань Збройних сил Російської Федерації, а саме пов`язки (позначки) білого кольору, одягнуті на правій руці та лівій нозі, (зазначені позначки використовуються військовослужбовцями військових формувань ЗС РФ з метою ідентифікації приналежності до вказаних військових формувань).

В подальшому реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_5 , достовірно знаючи, що територія с. Озера Бучанського району Київської області є невід`ємною, суверенною та незалежною частиною України, маючи на меті виконувати в інтересах військових формувань Збройних сил Російської Федерації будь-які дії на шкоду України, перебуваючи в с. Озера Бучанського району Київської області, діючи умисно, з метою надання останнім допомоги під час збройного конфлікту, збройної агресії проти України, починаючи з кінця лютого 2022 року по кінець березня 2022 року, точна дата органом досудового розслідування не встановлена, будучи місцевим жителем с. Озера Бучанського району Київської області та добре орієнтуючись на місцевості, маючи на собі розпізнавальні знаки військових формувань Збройних сил Російської Федерації, спільно із військовослужбовцями Збройних сил Російської Федерації, здійснював патрулювання населеного пункту - с. Озера та його околиць, допомагав визначати «найзручніші» позиції для встановлення артилерійських установок, важкої броньованої та іншої техніки та блокпостів Збройних сил Російської Федерації.

При цьому, для отримання злочинних завдань від військовослужбовців Збройних сил Російської Федерації, ОСОБА_5 систематично відвідував так званий «штаб» підрозділу російських збройних формувань, який розташовувався в с. Озера Бучанського району Київської області.

Також, реалізуючи злочинний умисел на виконання злочинних завдань, наданих військовослужбовцями ЗС РФ, спрямованих на встановлення та утвердження окупаційної адміністрації на території с. Озера, ОСОБА_5 , маючи на меті очолити таку окупаційну адміністрацію в населеному пункті с. Озера, в період з 11.03.2022 по 23.03.2022, точна дата органом досудового розслідування не встановлена, діючи умисно, усвідомлюючи протиправний характер своїх дій, вчинив дії, спрямовані на сприяння військовослужбовцям ЗС РФ в усуненні старости АДРЕСА_2 , який займав активну проукраїнську позицію, від виконання своїх обов`язків та схиляння останнього до співпраці з військовослужбовцями ЗС РФ.

Так, ОСОБА_5 , надав інформацію про старосту с. Озера, а саме анкетні дані та місце його проживання, а також повідомив, що ОСОБА_8 займає активну проукраїнську позицію, підтримує діючу українську владу та може перешкодити налагодженню військовослужбовцями ЗС РФ контролю над с. Озера та утвердження окупаційної адміністрації.

Військовослужбовці ЗС РФ, отримавши зазначені відомості від ОСОБА_5 , провели незаконний обшук у помешканні ОСОБА_8 , здійснили його незаконне затримання, заподіявши при цьому останньому тілесні ушкодження, після чого незаконно позбавили ОСОБА_8 волі, викравши його та помістивши його у місце, яке він не мав змоги вільно залишити, а саме так званий «штаб» підрозділу російських збройних формувань, який розташовувався в с. Озера Бучанського району Київської області, де неодноразово застосовуючи до останнього фізичне насильство та психологічний тиск, схиляли його до співпраці із збройними формуваннями ЗС РФ та сприянні до створення окупаційної адміністрації с. Озера та надання відомостей про розміщення військовослужбовців ЗС України та наявності у вказаному населеному пункті осіб, які мають статус учасника бойових дій.

З урахуванням цих обставин ОСОБА_5 , на думку сторони обвинувачення, обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.111 КК України.

Обґрунтування клопотання
Як зазначає слідчий у клопотанні, 28.04.2022 ОСОБА_5 повідомлено про підозру, що він діючи умисно на шкоду суверенітетові, територіальній цілісності, недоторканості, обороноздатності та державній безпеці України, вчинив державну зраду у формі переходу на бік ворога та наданні іноземній державі Російській Федерації допомоги в проведенні підривної діяльності проти України в умовах воєнного стану, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України.

У клопотанні зазначено, що підозра підтверджується зібраними під час досудового розслідування доказами, а саме: листами ДЗНД СБ України № 5/6/3/1-4043 від 25.04.2022, № 5/6/3/1-4042 від 25.04.2022, відповідно до якого встановлено, що ОСОБА_5 безпосередньо причетний до вчинення злочину, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України; протоколом обшуку від 28.04.2022; протоколом огляду від 28.04.2022; протоколами допитів свідків від 27.04.2022 та 28.04.2022; іншими матеріалами кримінально провадження в їх сукупності.
Слідчий в своєму клопотанні також наводить аргументи щодо наявності ризиків, передбачених статтею 177 КПК України, а саме, що підозрюваний може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків, експертів, спеціалістів у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення.

Таким чином, на думку слідчого до підозрюваного ОСОБА_5 необхідно застосувати запобіжний захід у виді тримання під вартою. Слідчий зазначає, що інші більш м`які запобіжні заходи не можливо застосувати до підозрюваного ОСОБА_5 , оскільки вони не будуть достатніми для запобігання вищевказаним ризикам.

Доводи сторін.
Прокурор ОСОБА_3 підтримала клопотання, просила його задовольнити. При цьому повідомила, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України, а відтак просить застосувати щодо нього запобіжний захід у вигляді тримання під вартою без визначення розміру застави.

Адвокат ОСОБА_4 заперечував проти задоволення клопотання, вважає, що дане клопотання необґрунтоване та таке, що не підлягає задоволенню. Так, на обґрунтування своїх доводів зазначив, що висунута ОСОБА_5 підозра є необґрунтована, а ризики не доведеними, оскільки підозрюваний наміру переховуватися не має, добровільно прибув до суду, а відтак належну процесуальну поведінку підозрюваного зможе забезпечити інший менш суровий запобіжний захід.

Підозрюваний ОСОБА_5 заперечував проти задоволення клопотання та підтримав думку свого захисника. При цьому зазначив, що інкримінованого йому правопорушення не вчиняв.

Вислухавши прокурора, адвоката, підозрюваного, перевіривши матеріали кримінального провадження, слідча суддя приходить до висновку.

Мотивація суду
Згідно зі ст. 177 КПК України, метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним покладених на нього процесуальних обов`язків.

Тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 КПК України.

Слідча суддя досліджує такі обставини:

1.Чи може бути застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою до ОСОБА_5 (ч. 1 ст. 183 КПК України) та чи є обґрунтована підозра у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення (ч. 2 ст.177 КПК України).

2.Наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст.177 КПК України, і на які вказує слідчий.

3.Недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

4.Обставини згідно ст.178 КПК України (вагомість наявних доказів про вчинення кримінального правопорушення, тяжкість покарання, вік та стан здоров`я тощо).

5.Які обов`язки покладаються на особу у разі задоволення клопотання про запобіжний захід (ст. 194 КПК України).

Чи може бути застосовано запобіжний захід у виді тримання під вартою та чи є обґрунтована підозра у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення (ч. 5 ст. 177 КПК України)
Запобіжний захід у виді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до конкретно визначених категорій осіб (ч. 5 ст. 183 КПК України). Зокрема, тримання під вартою може бути застосоване до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три років.

Слідча суддя оцінює матеріали клопотання та доводи сторін лише на предмет можливості застосування такого запобіжного заходу відповідно до формальних вимог статті 183 КПК України. Для цього, зокрема, необхідно встановити факт вручення підозри ОСОБА_5 та, відповідно, встановлення чи спростування факту набуття ним процесуального статусу підозрюваного.

Повідомлення про підозру
Особа набуває статусу підозрюваного у випадку 1) повідомлення їй про підозру або 2) якщо особа була затримана за підозрою у вчиненні кримінального правопорушення або 3) якщо щодо неї складено повідомлення про підозру, однак його не вручено їй внаслідок не встановлення місцезнаходження особи, проте вжито заходів для вручення у спосіб, передбачений КПК України для вручення повідомлень (ч. 1 ст. 42 КПК України). Письмове повідомлення про підозру затриманій особі вручається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту її затримання (ч. 2 ст. 278 КПК України). До повідомлення про підозру також висуваються вимоги щодо змісту, визначені ст. 277 КПК України.

Сторона обвинувачення зазначає, що 28.04.2022 ОСОБА_5 було повідомлено про підозру.

З урахуванням наданого слідчій судді тексту повідомлення про підозру, слідча суддя приходить до висновку, що повідомлення про підозру було складено з дотриманням вимог, визначених статтею 277 КПК України.

Таким чином, слідча суддя приходить до висновку, що ОСОБА_5 було належно повідомлено про підозру, а тому він має статус підозрюваного у цьому провадженні у вчиненні злочину, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України. Оскільки санкції статі передбачає покарання у виді позбавлення волі на строк п`ятнадцять років або довічним позбавленням волі, з конфіскацію майна, відповідно, до ОСОБА_5 може бути застосовано або обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Обґрунтованість підозри
Прокурор зазначає, що у клопотанні є докази, що вказують на наявність підстав для підозри ОСОБА_5 та що така підозра є обґрунтованою. Сторона захисту заперечувала проти задоволення клопотання. Вказуючи на необґрунтованість підозри.

Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення (ч. 2 ст. 177 КПК України). Оскільки в процесуальному законодавстві нема чіткого визначення обґрунтованої підозри, слідча суддя звертається до практики Європейського суду з прав людини, яка є джерелом права в Україні (стаття 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», ч. 2 ст. 8 КПК України). Обґрунтована підозра це стандарт доказування, який передбачає існування фактів чи інформації, які б переконали об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення (стандарт, визначений у Рішенні у справі Fox, Campbell and Hartley проти Сполученого Королівства від 30.08.1990, заяви № 12244/86, 12245/86, 12383/86, параграф 32). Обґрунтованість залежить від усіх обставин, проте факти, що в сукупності дають підстави для підозри не мають бути такого ж рівня як ті, що необхідні для обвинувачення, або навіть винесення вироку (Рішення Великої Палати у справі Merabishvili проти Грузії від 28.11.2017, заява № 72508/13, параграф 184). Тому, цей стандарт доказування є досить низьким - необхідно встановити чи наявні (або відсутні) факти чи інформація, що в сукупності може переконати слідчу суддю в тому, що особа могла вчинити кримінальне правопорушення.

Слідча суддя також звертає увагу на правову кваліфікацію злочину у підозрі. Так, ОСОБА_5 інкримінується те, що він діючи умисно на шкоду суверенітетові, територіальній цілісності, недоторканості, обороноздатності та державній безпеці України, вчинив державну зраду у формі переходу на бік ворога та наданні іноземній державі Російській Федерації допомоги в проведенні підривної діяльності проти України в умовах воєнного стану. Необхідно оцінити відповідність підозри цій правовій кваліфікації лише для встановлення її обґрунтованості (тобто, чи є підстави обґрунтовано вважати, що ОСОБА_5 міг вчинити саме цей злочин). При цьому, остаточна оцінка та кваліфікація, здійснюється судом під час судового розгляду справи.

Звертаючись до матеріалів клопотання, слідча суддя зазначає, що ОСОБА_5 було повідомлено про підозру на підставі зібраних доказів, детальний перелік яких знаходиться у клопотанні.

Слідча суддя зазначає, що інформація з доказів може вказувати на те, що ОСОБА_5 може бути причетний до того, що він діючи умисно на шкоду суверенітетові, територіальній цілісності, недоторканості, обороноздатності та державній безпеці України, вчинив державну зраду у формі переходу на бік ворога та наданні іноземній державі Російській Федерації допомоги в проведенні підривної діяльності проти України в умовах воєнного стану. На цьому етапі не оцінюється конкретна кваліфікація злочину, але з урахуванням доказів, зазначених вище, є достатні підстави вважати, що ОСОБА_5 міг вчинити зазначений злочин.

Зважаючи на викладене у попередніх абзацах мотивації, слідча суддя переконана, що надані достатні підстави для наявності обґрунтованої підозри стосовно можливого вчинення ОСОБА_5 дій, передбачених ч. 2 ст. 111 КК України.

Наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, і на які вказує слідчий

Слідчий суддя оцінює наявність ризиків, передбачених ст. 178 КПК України. Сторона обвинувачення зазначає про існування п`яти таких ризики.

Ризик переховування від органів досудового розслідування та/або суду.
За злочин, який інкримінуєте ОСОБА_5 передбачено покарання у вигляді позбавлення волі на строк п`ятнадцять років або довічне позбавлення волі, з конфіскацію майна, ця обставина сама по собі вже може бути причиною для підозрюваного переховуватись від органів досудового розслідування та суду. Крім того, судом враховуються наявні у підозрюваного соціальні зв`язки, проте з огляду на усвідомлення невідворотність покарання, останній все-таки може вчинити дії, направлені на переховування від органів досудового розслідування.

Сторона захисту заперечує наявність такого ризику та вважає, що він жодними доказами не обґрунтований.

При визначенні ймовірності переховування ОСОБА_5 від органів досудового розслідування та суду відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 178 КПК України слід враховувати тяжкість покарання, що загрожує йому у разі визнання його винним у злочині, у вчиненні якого він підозрюється. Врахування ці обставини відповідає практиці Європейського суду з прав людини. При цьому, цей фактор не є визначальним.

Враховуючи викладене вище, слідча суддя приходить до висновку, що існує ризик переховування ОСОБА_5 від органів досудового розслідування та/або суду.

Слідча суддя зобов`язана встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий (п. 2 ч. 1 ст. 194 КПК України). Втім, для всебічної оцінки обставин справи, слідча суддя аналізує доводи слідчого стосовно інших ризиків, про які згадано у клопотанні.

Ризик знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення.
Також ґрунтуються на матеріалах клопотання і доводи сторони обвинувачення про наявність ризику знищення, сховання або спотворення речей та документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, оскільки на даний час досудове розслідування у даному кримінальному провадженні перебуває на початковій стадії, а відтак ОСОБА_5 може знищити, сховати, або спотворити речі та документи, які на даній стадії органом досудового розслідування не встановлені.

Ризик незаконного впливу на свідків у цьому ж кримінальному провадженні.
Слідча суддя також вважає, про високу ймовірність існування вказаного ризику, оскільки більшість свідків у даному кримінальному провадженні, є односельчанами підозрюваного і йому відомі всі їх анкетні дані, а відтак ОСОБА_5 з метою безпідставної зміни, або відмови їх від раніше наданих показань може здійснювати позапроцесуальний вплив на них.

Ризик перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Про реальне існування вищезазначеного ризику свідчить характер інкримінованого підозрюваному злочину, який вчинено зі співпрацею останнього з представниками іноземної держави, діяльність яких спрямована на шкоду суверенітетові, територіальній цілісності та недоторканності, обороноздатності, державній, економічній та інформаційній безпеці України, а відтак ОСОБА_5 може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Можливість вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення.
Зі змісту клопотання встановлено, що ОСОБА_5 може вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, в тому числі і у зв`язку з тим, що на даний час вторгнення Російської Федерації на територію України триває, останній може продовжити вчинення інкримінованого йому правопорушення.

Оскільки встановлено наявність існування п`яти ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, слідча суддя вважає, що до ОСОБА_5 необхідно застосувати запобіжний захід.

Недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні
При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 КПК України, слідчий суддя на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; майновий стан підозрюваного, обвинуваченого (стаття 178 КПК України).

Фактично, слідча суддя повинна встановити, чи є запобіжний захід пропорційним для запобігання ризику або ризикам, на які вказує сторона обвинувачення, з метою захисту прав підозрюваного та дотримання принципу верховенства права. Тримання під вартою вважається «позбавленням волі» в розумінні статті 5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Метою цієї статті є захист від самовільного та необґрунтованого позбавлення волі. Тому, слідча суддя повинна всебічно оцінити обставини, на які посилаються сторона обвинувачення та сторона захисту.

Оскільки слідчою суддею встановлено ризики переховування від органів досудового розслідування та/або суду, знищення, сховання або спотворення будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконного впливу на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, вчинення іншого кримінального правопорушення чи продовження кримінального правопорушення, наявність цих ризиків підтверджена достатніми доказами, слідча суддя вважає, що стосовно ОСОБА_5 необхідно застосувати запобіжний захід на час проведення розслідування, який дозволить забезпечити виконання ним своїх процесуальних обов`язків у цьому провадженні.

Слідча суддя критично оцінює доводи адвоката щодо обрання запобіжного заходу не пов`язаного з тримання під вартою. Наявність вказаних вище ризиків стосовно підозрюваного, дій до яких він може вдатись, вагомість наявних доказів обґрунтованості повідомлення йому про підозру у вчиненні особливо тяжкого кримінального правопорушення вчиненого під час дії воєнного стану тяжкість покарання, що йому загрожує, у своїй сукупності вказують на необхідність застосування запобіжного заходу, що є більш жорстким.

Доводи сторони захисту про необґрунтованість клопотання та відсутність ризиків спростовуються стадією кримінального провадження, в якому досудове розслідування не закінчено, свідки не були допитані безпосередньо судом, у зв`язку з чим наявна потреба у застосуванні заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді тримання під вартою.

Інші доводи сторони захисту: щодо суті підозри, тобто вчинення кримінального правопорушення будуть перевірятися в судовому засіданні складом суду під час судового розгляду справи по суті та їм буде надана відповідна правова оцінка, з огляду на те, що слідчому судді на момент розгляду клопотання не надається весь обсяг доказів у кримінальному провадженні.

Слідча суддя зазначає, що ОСОБА_5 має недостатні соціальні зв`язки для того, щоби зобов`язати його перебувати під домашнім арештом, оскільки цей запобіжний захід не дозволить забезпечити виконання ним своїх процесуальних обов`язків та не зможе запобігти ризикам встановленим судом. Тому, слідча суддя, оцінюючи обставини у сукупності, приходить до висновку про застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

Враховуючи вищевикладене та аналізуючи зібрані в сукупності докази, слідча суддя вважає доведеною наявність підстав для застосування запобіжного заходу у виді тримання під вартою, так як існує п`ять ризиків, передбачені частиною 1 статті 177 КПК України, оскільки підозрюваний ОСОБА_9 може переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду, знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення, незаконно впливати на свідків, експертів, спеціалістів у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення. Слідча суддя зазначає, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не може запобігти вищевказаним ризикам, а тому такий запобіжний захід як тримання під вартою забезпечить дотримання підозрюваним процесуальних обов`язків під час досудового слідства та в суді.

Також слідчим суддею враховано і високий ступінь небезпеки злочину, який вчинений під час воєнного стану, а тому такі обставини з урахуванням положень ч. 4 ст. 183 КПК України дають підстави не визначати розмір застави, оскільки такий запобіжний захід не зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваного.

З урахуванням викладеного, керуючись ст. 176, 177, 183, 193 КПК України, слідча суддя,-

У Х В А Л И В :

Клопотання слідчого - задовольнити.

Застосувати відносно підозрюваного ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Строк дії ухвали про застосування запобіжного заходу відносно ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вигляді тримання під вартою визначити в межах строку досудового розслідування, строком на 60 днів, терміном до 26 червня 2022 року включно.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її проголошення.

Ухвала може бути оскаржена до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1