Справа № 461/1592/22
Провадження № 1-кп/461/376/22
підготовчого судового засідання
24.03.2022 року місто Львів
Галицький районний суд міста Львова у складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2
обвинуваченого ОСОБА_4 ,
у провадження Галицького районного суду м. Львова надійшов обвинувальний акт відносно ОСОБА_4 про обвинувачення у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.149 КК України.
28.01.2022 ОСОБА_4 слідчим суддею Личаківського районного суду м.Львова обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, строком до 26.03.2022 року включно.
Прокурор в судовому засіданні заявив клопотання про продовження застосування щодо обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки продовжують існувати передбачені ст. 177 КПК України підстави вважати, що обвинувачений може:
-переховуватися від суду;
-незаконно впливати на свідків та потерпілих у цьому кримінальному провадженні, оскільки останньому відомі їх окремі анкетні дані, та перебуваючи на волі він може чинити на них тиск з метою зміни їх показів чи відмови від таких;
-перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, зокрема попередити можливих співучасників про обставини даного кримінального провадження;
- вчиняти інші кримінальні правопорушення.
Прокурор вказує, що застосування щодо обвинуваченого ОСОБА_4 такого виду запобіжного заходу, як тримання під вартою забезпечить йому належну процесуальну поведінку та дозволить виконати завдання і досягти мети кримінального провадження. У якості альтернативного запобіжного заходу просить обрати обвинуваченому заставу в межах сум, визначених п.3ч.5 ст. 182 КПК України, а саме трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. При застосуванні альтернативного запобіжного заходу у вигляді застави просить покласти на обвинуваченого попередньо визначені слідчим суддею обов`язки.
Обвинувачений та його захисник в судовому засіданні клопотання не заперечили. Водночас, просили зменшити розмір застави задля можливості її сплатити, а у подольшому переахувати дані кошти на потреби Зборйних Сил під час збройної агресії російської федерації.
Згідно з положеннями ч.3 ст. 315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу. За відсутності зазначених клопотань сторін кримінального провадження застосування заходів забезпечення кримінального провадження, обраних під час досудового розслідування, вважається продовженим.
Розглядаючи заявлене прокурором клопотання про продовження строку дії запобіжного заходу щодо обвинуваченого, суд враховує положення ст.ст. 177, 178, 183, 194 КПК України, а також частини 2 ст. 29 Конституції України.
Згідно приписів ст.183 КПК України, тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Запобіжні заходи у кримінальному провадженні обмежують права особи на свободу та особисту недоторканість, гарантовані ст.5 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а тому можуть бути застосовані тільки за наявності законної мети та підстав, визначених КПК України, з урахуванням відповідної практики Європейського суду з прав людини.
Частиною 2 ст. 29 Конституції України передбачено, що ніхто не може бути заарештований або триматися під вартою інакше як за вмотивованим рішенням суду і тільки на підставах та в порядку, встановлених законом.
Вирішуючи питання про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно обвинуваченого ОСОБА_4 , суд враховує вимоги пп. 3 і 4 ст. 5 Конвенції про захист прав людини та практику Європейського суду з прав людини, згідно з якими, обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою.
У своїх рішеннях Європейський суд з прав людини зазначає, що факти, які є причиною виникнення підозри, не повинні бути такими самими переконливими як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку, що здійснюється на наступній стадії процесу. Наявність обґрунтованої підозри передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача в тому, що відповідна особа могла вчинити злочин, однак те, що можна вважати «обґрунтованим», залежить від усіх обставин справи.
При вирішенні питання продовження строку дії застосованого до обвинуваченого ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, суд зазначає, що судовий розгляд на даний час не розпочався, ризики, які стали підставою для обрання запобіжного заходу продовжують існувати та не зменшились, оскільки з урахуванням особи обвинуваченого, тяжкості покарання, яке загрожує обвинуваченому, у разі визнання його винним у вчиненні інкримінованого злочину, в сукупності з іншими обставинами кримінального провадження, зокрема встановленими ризиками, з огляду на високу вірогідність переховування від суду, підтверджує наведені ризики, передбачені ч. 1 ст. 177 КПК України.
Під час розгляду даного клопотання, суд враховує дані про особу обвинуваченого, а також те, що останній обвинувачується у вчиненні особливо тяжкого злочину, за який законом передбачене покарання у вигляді позбавлення волі від 5 до 12 років.
З урахуванням наведеного, беручи до уваги обставини, які вказують на доцільність та наявність підстав для продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою щодо ОСОБА_4 , суд приходить до висновку про необхідність продовження відносно обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 днів, оскільки жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти вищенаведеним ризикам.
Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою є співмірним існуючим ризикам, відповідає особі ОСОБА_4 та тяжкості пред`явленого йому обвинувачення, зможе забезпечити виконання обвинуваченим своїх процесуальних обов`язків, а відтак є необхідним за даних обставин та відповідає характеру кримінального провадження.
Таким чином, суд приходить до висновку, що підстави для продовження дії раніше обраного запобіжного заходу щодо обвинуваченого не відпали, вищенаведені ризики продовжують існувати, а тому наявна необхідність у продовженні такого запобіжного заходу із зазначенням відповідного строку.
На підставі ч.3 ст.183, п. 3 ч. 5 ст. 182 КПК України, з врахуванням особи обвинуваченого, обставин визначених ст. 178 КПК України, матеріального становища обвинуваченого, а також позиції висловленої стороною захисту щодо наміру перерахунку коштів на потреби ЗСУ, суд вважає за необхідне визначити ОСОБА_4 розмір застави, достатньої для забезпечення виконання ним своїх процесуальних обов`язків, у сумі 120 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 297 720 гривень.
Керуючись ст. ст.177, 178, 183, 315 КПК України, -
Продовжити застосування щодо ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , дію раніше обраного запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на строк 60 днів.
На підставі ч.3 ст.183 КПК України, визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обов`язків ОСОБА_4 у сумі 120 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 297 720 гривень.
Обвинувачений, інші особи як заставодавці мають право внести заставу у вказаному розмірі у будь-який момент протягом строку дії ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
У разі внесення застави покласти на ОСОБА_4 наступні обов`язки:
1) прибувати до суду за першим викликом;
2) не відлучатися із населеного пункту, в якому він проживає, без дозволу суду;
3) повідомляти суд про зміну свого місця проживання та/або місця роботи;
4) здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Строк дії ухвали - до 22 травня 2022 року.
Ухвала може бути оскаржена до Львівського апеляційного суду протягом семи днів з дня її проголошення.

Головуючий суддя ОСОБА_1