Справа № 216/7079/20
провадження 1-кп/216/303/22
УХВАЛА
іменем України

10 лютого 2022 року місто Кривий Ріг

Центрально-Міський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області, у складі головуючого судді ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

прокурора ОСОБА_3 ,

підозрюваного ОСОБА_4 ,

розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні клопотання прокурора про звільнення особи від кримінальної відповідальності в кримінальному провадженні №30000150 від 22.09.2020, відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця м. Горлівки, громадянина України, який має професійно-технічну освіту, офіційно не працевлаштований, у зареєстрованому шлюбі не перебуває, на утриманні неповнолітніх дітей не має, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , та проживає за адресою: АДРЕСА_2 , раніше не судимий,

за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 213 КК України,-

ВСТАНОВИВ:
14 грудня 2020 року до Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області надійшло клопотання прокурора Криворізької центральної окружної прокуратури ОСОБА_3 про звільнення особи від кримінальної відповідальності, в рамках кримінального провадження, внесеного до ЄРДР за №30000150 від 22.09.2020, відносно ОСОБА_4 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 213 КК України.

У ході підготовчого судового засідання прокурор клопотання підтримав та надав суду матеріали кримінального провадження, відносно ОСОБА_4 , за підозрою у вчиненні кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 213 КК України, зібрані під час дізнання.

Підозрюваний ОСОБА_4 не заперечував щодо задоволення клопотання, просив звільнити його від кримінальної відповідальності, у зв`язку з дійовим каяттям, на підставі ст. 45 КК України.

Отже, відповідно до матеріалів кримінального провадження під час дізнання були встановлені наступні фактичні обставини справи.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про металобрухт» металобрухт - непридатні для прямого використання вироби або частини виробів, які за рішенням власника втратили експлуатаційну цінність внаслідок фізичного або морального зносу і містять у собі чорні або кольорові метали чи їх сплави, а також вироби з металу, що мають непоправний брак, залишки чорних і кольорових металів і їх сплавів.

Операції з металобрухтом відповідно до Закону України «Про металобрухт» - заготівля, переробка, металургійна переробка брухту чорних і кольорових металів.

Згідно із ст. 1 Закону України «Про металобрухт», заготівля металобрухту - діяльність, пов`язана із збиранням, купівлею, зберіганням та реалізацією металобрухту юридичними або фізичними особами - суб`єктами господарювання, які здійснюють операції з металобрухтом.

Статтею 1 Закону України «Про металобрухт» закріплено, що купівля та/або реалізація металобрухту - діяльність, пов`язана із передачею права власності на металобрухт іншому власнику в обмін на еквівалентну суму коштів або боргових зобов`язань.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про металобрухт» операції з металобрухтом здійснюються лише спеціалізованими або спеціалізованими металургійними переробними підприємствами, а також їх приймальними пунктами.

У частині 8 статті 4 Закону України «Про металобрухт» зазначено, що приймання побутового металобрухту від фізичних осіб дозволяється лише при пред`явленні ними документа, який засвідчує особу, та обов`язково оформляється актом приймання. В акті приймання побутового металобрухту від фізичних осіб зазначаються дані документа, який засвідчує особу, та опис металобрухту. Фізичні особи можуть здійснювати операції лише з побутовим металобрухтом.

Відповідно ч. 1 та ч. 2 ст. 5 Закону України «Про металобрухт» суб`єкти господарювання, які здійснюють заготівлю, переробку та металургійну переробку металобрухту, повинні мати кваліфікованих спеціалістів, відповідне устаткування, засоби екологічної безпеки. Перелік обладнання та устаткування, які необхідно мати спеціалізованому підприємству та його приймальним пунктам або спеціалізованому металургійному переробному підприємству. визначається центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної промислової політики, при здійсненні операцій з металобрухтом у порядку, встановленому законодавством. Суб`єкти господарювання, які здійснюють операції з металобрухтом, повинні забезпечити контроль за вибуховою, пожежною, екологічною та радіаційною безпекою відповідно до законодавства.

Згідно із ч. 3 ст.6 Закону України «Про металобрухт» оплата закупленого у населення металобрухту здійснюється через каси спеціалізованих підприємств (їх приймальних пунктів) та спеціалізованих металургійних переробних підприємств чи через каси в банках готівкою або шляхом поштових переказів за рахунок суб`єкта господарювання, який здійснює купівлю металобрухту. Забороняється проведення готівкових розрахунків при здійсненні операцій з промисловим металобрухтом.

Так, під час проведення дізнання встановлено, що ОСОБА_4 , відомості про якого не включено до переліку суб`єктів господарювання, що здійснюють операції з металобрухтом, не будучи суб`єктом підприємницької діяльності, в порушення п. 3, 5, 8 ст. 1 та п. 8, 9 ст. 4 Закону України «Про металобрухт» від 05 травня 1999 року №619-XIV, в якому вказано, що «... діяльність, пов`язана із збиранням, купівлею, зберіганням та реалізацією металобрухту здійснюється юридичними і фізичними особами суб`єктами підприємницької діяльності, які здійснюють операції з металобрухтом, «... збирання, заготівля, переробка, реалізація промислового металобрухту фізичними особами забороняється», в період з початку вересня 2020 року до 11 листопада 2020 року, діючи умисно, з корисливих мотивів, з метою організації незаконного пункту прийому, схову та збуту брухту чорних металів, особисто підготував взяту в оренду територію за адресою: АДРЕСА_3 , де створив підпільний приймальний пункт та відповідні умови, необхідні для його нормального функціонування, заготував ваги за допомогою яких зважував металобрухт та розраховувався грошовими коштами за принесений металобрухт, тобто здійснював незаконні операції з брухтом чорних металів. Таким чином ОСОБА_4 , організувавши незаконний пункт прийому, схову та збуту брухту чорних металів, використовуючи підшукані ним напільні механічні ваги, 11.11.2020 в денний час, перебуваючи на території домоволодіння за адресою: АДРЕСА_3 діючи умисно, достовірно знаючи, що його дії є протиправними, в порушення Закону України «Про металобрухт», не будучи зареєстрованим як суб`єкт господарювання, особисто здійснив прийом металобрухту у ОСОБА_5 , визначивши масу вказаного металобрухту на спеціально заготовлених напільних вагах, яка склала 10 кг. брухту чорних металів, за що надав останньому грошові кошти у сумі 35 гривень.

11 листопада 2020 року, в період часу з 13:50 год. по 16:53 год. на підставі ухвали слідчого судді Центрально-Міського районного суду м. Кривого Рогу від 12.10.2020, було проведено обшук за адресою: АДРЕСА_4 , під час якого зафіксовано факт незаконного прийому металобрухту, а також виявлено та вилучено: брухт чорних металів - 1823 кг. та напільні механічні ваги - 1шт.

Таким чином, ОСОБА_4 підозрюється у вчинені кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 213 КК України, за ознаками здійснення заготівлі металобрухту, кольорових і чорних металів фізичними особами без дотримання вимог законодавства щодо державної реєстрації як суб`єкта господарювання.

Під час підготовчого судового розгляду підозрюваний ОСОБА_4 визнав свою вину у вчинені кримінального проступку за яким підозрюється, щиро розкаявся у вчиненому, не заперечував, що при вказаних раніше обставинах вчинив кримінальний проступок.

За таких обставин суд вважає, що дії ОСОБА_4 органом дізнання за ч. 1 ст. 213 КК України кваліфіковано вірно, оскільки останній здійснив заготівлю металобрухту, кольорових і чорних металів фізичними особами без дотримання вимог законодавства щодо державної реєстрації як суб`єкта господарювання.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 314 КПК України, у підготовчому судовому засіданні суд має право закрити провадження у випадку встановлення підстав, передбачених пунктами 4-8, 10 частини першої або частиною другою статті 284 цього Кодексу.

Одночасно з цим, пунктом 1 частини 2 статті 284 КПК України передбачено, що кримінальне провадження закривається судом у зв`язку зі звільненням особи від кримінальної відповідальності.

Відповідно до ст. 45 КК України особа, яка вперше вчинила кримінальний проступок або необережний нетяжкий злочин, крім корупційних кримінальних правопорушень, звільняється від кримінальної відповідальності, якщо вона після вчинення кримінального правопорушення щиро покаялася, активно сприяла розкриттю кримінального правопорушення і повністю відшкодувала завдані нею збитки або усунула заподіяну шкоду.

Встановивши на стадії досудового розслідування підстави для звільнення від кримінальної відповідальності та отримавши згоду підозрюваного на таке звільнення, прокурор складає клопотання про звільнення від кримінальної відповідальності та без проведення досудового розслідування у повному обсязі надсилає його до суду (ч. 2 ст. 286 КПК України).

За змістом ст. 45 КК України передумовою звільнення особи від кримінальної відповідальності є вчинення особою вперше кримінального проступку або необережного нетяжкого злочину, крім корупційних кримінальних правопорушень.

Підставами звільнення особи від кримінальної відповідальності за цією статтею є дійове каяття. Дійове каяття полягає в тому, що після вчинення кримінального правопорушення особа: 1) щиро покаялась; 2) активно сприяла у його розкритті; 3) повністю відшкодувала завдані збитки або усунула заподіяну шкоду.

Дійове каяття полягає в тому, що після вчинення кримінального проступку або необережного нетяжкого злочину, крім корупційних кримінальних правопорушень, особа щиро покаялась, активно сприяла його розкриттю та повністю відшкодувала завдані збитки або усунула заподіяну шкоду. Відсутність хоча б однієї із зазначених складових дійового каяття виключає звільнення особи від кримінальної відповідальності за ст. 45 КК.

Щире розкаяння характеризує суб`єктивне ставлення винної особи до вчиненого кримінального правопорушення, яке виявляється в тому, що вона визнає свою провину, висловлює жаль з приводу вчиненого та бажання виправити ситуацію, що склалася.

Активним сприянням розкриттю кримінального правопорушення слід вважати надання особою органам дізнаня або досудового слідства будь-якої допомоги в установленні невідомих їм обставин справи.

Повне відшкодування завданих збитків або усунення заподіяної шкоди полягає у добровільному задоволенні винним або іншими особами, зокрема батьками чи близькими родичами, обґрунтованих претензій потерпілого щодо відшкодування заподіяної кримінальним правопорушенням матеріальної та моральної шкоди, загладжуванні її в інший спосіб, наприклад, шляхом прилюдного вибачення за завдану образу.

Передбачене у ст. 45 КК України звільнення особи від кримінальної відповідальності є обов`язковим.

Згідно з частиною 3 ст. 288 КПК України суд своєю ухвалою закриває кримінальне провадження та звільняє підозрюваного, обвинуваченого від кримінальної відповідальності у випадку встановлення підстав, передбачених законом України про кримінальну відповідальність.

Звільнення від кримінальної відповідальності за вчинення кримінального правопорушення здійснюється судом, що визначено у ч. 1 ст. 286 КПК України.

За приписами ч. 8 ст. 284 КПК України, закриття кримінального провадження або ухвалення вироку з підстави, передбаченої пунктом 1 частини другої цієї статті, не допускається, якщо підозрюваний, обвинувачений проти цього заперечує.

Кримінальне правопорушення, у вчиненні якого підозрюється ОСОБА_4 , відповідно до ст. 12 КК України, за ступенем тяжкості підпадає під ознаки кримінального проступку.

Таким чином, враховуючи, що ОСОБА_4 вперше вчинив кримінальний проступок, повністю визнав свою вину у вчиненому, щиро розкаявся, жалкує про вчинене та засуджує свої протиправні дії, активно сприяв його розкриттю, усвідомив вчинене та запевнив, що в подальшому не буде вчиняти кримінальні правопорушення, його слід звільнити від кримінальної відповідальності на підставі ст. 45 КК України, в зв`язку з дійовим каяттям та закрити кримінальне провадження на підставі ч. 3 ст. 288 КПК України, так як останній не заперечував проти цього. При цьому, суд також враховує, що матеріальна шкода кримінальним правопорушенням не завдана, в рамках кримінального провадження цивільний позов не заявлено.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 12, 45, ч. 1 ст. 213 КК України, ст.ст. 314, 286, 288, 393, 395, 532, 533 КПК України суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Звільнити ОСОБА_4 від кримінальної відповідальності на підставі ст. 45 КК України, у зв`язку з дійовим каяттям.

Кримінальне провадження, внесене до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №30000150 від 22.09.2020, відносно ОСОБА_4 за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 213 КК України - закрити.

Речові докази: напільні механічні ваги та брухт чорних металів, вагою 1823 кг, долучені до матеріалів кримінального провадження №0000150 на підставі постанови від 23.11.2020, передані на відповідальне зберігання до ТОВ «НОВА-ГРЕЙН» згідно з актом від 11.11.2020 - звернути на користь держави.

Ухвала суду про закриття кримінального провадження може бути оскаржена в апеляційному порядку протягом семи днів з дня її проголошення шляхом подачі апеляційної скарги до Дніпровського апеляційного суду через Центрально-Міський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області.

Ухвала суду першої інстанції набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого цим Кодексом, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Ухвала суду, яка набрала законної сили, обов`язкова для осіб, які беруть участь у кримінальному провадженні, а також для усіх фізичних та юридичних осіб, органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх службових осіб, і підлягає виконанню на всій території України.

Суддя ОСОБА_6