Провадження № 1-кп/359/283/2022
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 вересня 2022 м. Бориспіль

Бориспільський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1 ,

при секретарі судового засідання ОСОБА_2 ,

за участю:

прокурора ОСОБА_3 ,

захисника ОСОБА_4 ,

обвинуваченого ОСОБА_5 ,

під час судового розгляду у відкритому судовому засіданні з повною відео та аудіо фіксацією, кримінального провадження №0001044 від 26.06.2021, розглянувши клопотання прокурора ОСОБА_3 , про продовження запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, обвинуваченого ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 15, ч. 1 ст. 115 КК України,

встановив:
Під час судового засідання прокурором Бориспільської окружної прокуратури ОСОБА_3 було заявлено клопотання про продовження строку запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_5 у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів. Прокурор дане клопотання обґрунтовує тим, що з метою забезпечення виконання ОСОБА_5 покладених на нього процесуальних обов`язків під час судового розгляду, а також з метою запобігання перешкоджанню кримінальному провадженню та вчиняти інші кримінальні правопорушення обвинуваченим. Прокурор вважає, що на даний час достатні підстави вважати, що продовжує існувати ризик, передбачений п. 1 ч. 1 статтею 177 КПК України. ОСОБА_5 під тяжкістю покарання яке йому загрожує може переховуватись від суду. Обвинувачений вчинив особливо тяжкий злочин. Окрім цього, обвинувачений не перебуває в зареєстрованому шлюбі, утриманців не має, а тому відсутність стійких соціальних зв`язків підвищує ризик переховування обвинуваченого від суду. Так, в разі застосування до ОСОБА_5 більш м`яких запобіжних заходів, не пов`язаних з триманням під вартою, не буде в повній мірі забезпечено виконання завдань кримінального провадження.

У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав у повному обсязі та просив суд задовольнити із підстав зазначених у ньому.

Обвинувачений та його захисник щодо продовження строку тримання під вартою, заперечували. Наголосили, що обвинувачений не має на меті переховуватися від суду, оскільки він має намір підтримувати та утримувати матір, яка нещодавно втратила чоловіка. Вважають, що є підстави застосування до обвинуваченого більш м`якого запобіжного заходу не пов`язаного із триманням під вартою, враховуючи воєнний стан у країні.

Суд заслухавши думку учасників процесу, прийшов до наступного висновку.

У відповідності до ст. 131 КПК України одним із заходів забезпечення кримінального провадження з метою досягнення його дієвості є запобіжні заходи.

Згідно з ч.1, п.4 ч.2 ст.183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу. Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Згідно з п.2, п.4 ч.1 ст.178 КПК України при вирішенні питання про продовження запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього Кодексу, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватись від органів досудового розслідування та (або) суду.

За результатами встановлених у судовому засіданні обставин та з урахуванням доводів, викладених стороною захисту та стороною, яка підтримує державне обвинувачення, суд приходить до переконання, що для заміни обвинуваченому запобіжного заходу на більш м`який, ступень ризиків, які були встановлені судом, не змінилися.

Строк тримання ОСОБА_5 під вартою встановлений до 18.09.2022 включно. Однак у розгляді кримінального провадження оголошена перерва. У кримінальному провадженні триває судовий розгляд. Ця обставина свідчить про необхідність невідкладного розгляду питання про доцільність продовження строку тримання обвинуваченого під вартою.

Судом встановлено, що ОСОБА_5 не одружений, не працевлаштований, офіційного джерела прибутку не має. Тобто міцних соціальних зв`язків, які б характеризували його як відповідальну та зразкову особу у матеріалах справи відсутні.

Тому, для забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам переховуватися від суду, перешкоджанню кримінальному провадженню іншим чином, відносно ОСОБА_5 слід продовжити запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Суд приходить до переконання, що ступінь раніше встановлених ризиків не зменшилися, менш суворий запобіжний захід не пов`язаний із ізоляцією від суспільства, об`єктивно не спроможний запобігти наведеним ризикам.

Продовження дії запобіжного заходу відбудеться в даному випадку не «автоматично», а із встановленням і дослідженням питання про наявність та характер ризиків, які обґрунтовують доцільність та правомірність подальшого обмеження прав людини в кримінальному провадженні.

Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; підвищена суспільна небезпечність інкримінованого обвинуваченому злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; ризик переховування від суду; можливість вчинення іншого правопорушення особою; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством (п. 79 рішення ЄСПЛ у справі «Харченко проти України» від 10.02.2011, рішення «Лабіта проти Італії» від 06.04.2000, рішення» Летельє проти Франції» від 26.06.1991).

Зважаючи на вимоги Директиви Європейського парламенту та Ради Європейського Союзу щодо встановлення мінімальних стандартів забезпечення прав, підтримання та захисту жертв злочинів від 25.10.2012, вказує на обов`язок держав здійснювати захист вразливих учасників кримінального процесу не лише від фізичного, а й від емоційного та психічного впливу.

З урахуванням викладеного, суд вважає, що тримання під вартою в даному випадку не виходить за межі розумного строку та не суперечить вимогам ст.5 Конвенції про захист прав та основоположних свобод, оскільки суспільний інтерес, не зважаючи на презумпцію невинуватості, переважає над принципом поваги до особистої свободи. А тому, на даний час, підстав для застосування іншого запобіжного заходу обвинуваченому ОСОБА_5 не пов`язаного з триманням під вартою, суд не вбачає.

З огляду на це суд вважає доцільним клопотання прокурора задовольнити та продовжити ОСОБА_5 запобіжний захід у виді тримання під вартою.

Керуючись ст. 331, ч. 2 ст. 376 КПК України, суд
п о с т а н о в и в:
Клопотання прокурора задовольнити.

Продовжити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 24:00 год. 13.11.2022, без визначення розміру застави, та утримувати його у Державній установі «Бориспільська виправна колонія №119» Міністерства юстиції України.

Ухвала суду може бути оскаржена протягом семи днів до Київського апеляційного суду.

Повний текст ухвали буде виготовлено та проголошено о 8:50 год. 16.09.2022.

Головуючий суддя ОСОБА_1