Справа № 159/3545/22
Провадження № 1-кс/159/1711/22
КОВЕЛЬСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ВОЛИНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА
про арешт майна

06 вересня 2022 року м. Ковель

Слідчий суддя Ковельського міськрайонного суду Волинської області ОСОБА_1 , з участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 розглянувши клопотання дізнавача СД Ковельського РУП ГУНП у Волинській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 у кримінальному провадженні №50000372 від 25.08.2022 року за ознаками кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.1 ст. 190 КК України про арешт майна, -

ВСТАНОВИВ:
До Ковельського міськрайонного суду Волинської області надійшло клопотання дізнавача СД Ковельського РУП ГУНП у Волинській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Ковельської окружної прокуратури ОСОБА_4 , про накладення арешту на майно у кримінальному провадженні №50000372 від 25.08.2022 року за ознаками кримінального правопорушення (злочину), передбаченого ч.1 ст. 190 КК України.

Клопотання обґрунтоване тим, що 20.07.2022 року близько 17 год. 40 хв. ОСОБА_5 , перебуваючи на території магазину « ІНФОРМАЦІЯ_1 », що за адресою: АДРЕСА_1 , зловживаючи довірою заявника ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , під приводом здійснення телефонного дзвінка заволодів мобільним телефоном останнього марки "Хіаоmі Redmi 9а", чим заподіяв майнової шкоди в сумі 3000 гривень.
В ході проведення оперативно розшукових заходів працівниками ВКП Ковельського РУП було встановлено місцезнаходження викраденого майна, а саме мобільного телефону марки " Хіаоmі Redmi 9а", який було добровільно видано гр. ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , що проживає за адресою: АДРЕСА_2 (м.т. НОМЕР_1 ).
В ході допиту в якості свідка остання повідомила, що вказаний мобільний телефон їй подарував чоловік ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_4 . В ході допиту в якості свідка ОСОБА_8 повідомив, що в 20-х числах липня 2022 року він перебував в районі привокзальної площі в м. Ковелі. Тут до нього підійшов незнайомий раніше чоловік, який запропонував придбати мобільний телефон марки " Хіаоmі Redmi 9а". Невідомий чоловік також повідомив, що мобільний телефон належить йому та він мав намір здати до ломбарду, проте у зв`язку з тим, що він зачинений цього йому зробити не вдалось. Перевіривши, що телефон в робочому стані ОСОБА_8 передав невстановленій особі грошові кошти в сумі 2000 гривень та телефон в подальшому подарував своїй доньці ОСОБА_9 . Про те. ще телефон викрадено вказаним особам було невідомо.
В подальшому 03.09.2022 року гр. ОСОБА_7 добровільно видала працівникам поліції мобільний телефон марки " Хіаоmі Redmi 9а" чорного кольору в силіконовому чохлі чорного кольору ІМЕІ 1: НОМЕР_2 , ІМЕІ 2: НОМЕР_3 , про що було складено відповідний протокол.
В ході досудового розслідування встановлено, що вилучений мобільний телефон є предметом злочинного посягання, а тому вважається речовим доказом. Разом з тим, існує реальна загроза приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, чи відчуження вилученого майна, оскільки у випадку його повернення у володіння особи, яка ним користувалася, вона з метою знищення речових доказів, чи отримання будь якої матеріальної вигоди для себе може вчинити будь яку із перерахованих дій, чим зашкодити подальшому розслідуванню та судовому розгляду кримінального провадження.
Постановою про визнання і приєднання до матеріалів кримінального провадження речових доказів від 03 вересня 2022 року добровільно виданий гр. ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_3 мобільний телефон марки " Хіаоmі Redmi 9а" чорного кольору з силіконовому чохлі чорного кольору ІМЕІ 1: НОМЕР_2 , ІМЕІ 2: НОМЕР_4 було визнано речовим доказом у кримінальному провадженні №50000372 від 25.08.2022 року та передано на зберігання до камери схову Ковельського РУП, що за адресою: м. Ковель, вул. Незалежності, 119 а.
На розгляд клопотання прокурор, слідчий не з`явились, відповідно до клопотання просять розглянути справу без їх участі.
Відповідно до ч. 1 ст. 172 КПК України неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Фіксування кримінального провадження в суді за допомогою технічних засобів не здійснювалось відповідно до частини четвертої статті 107 КПК України.
Дослідивши матеріали клопотання, слідчий суддя дійшов наступних висновків.
Арешт майна є одним із заходів забезпечення кримінального провадження, передбачений п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України. Частиною 1 ст. 131 КПК України встановлено, що заходи кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.
Згідно ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.
Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Згідно п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.
Відповідно до ч. 3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому п. 1 ч.2 цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 КПК України.
У ст. 98 КПК України закріплено, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх незастосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
З матеріалів кримінального провадження вбачається, що вилучений мобільний телефон є предметом злочинного посягання, а тому вважається речовим доказом.
На виконання вимог частини першої статті 173 КПК України прокурором, слідчим доведено необхідність накладення арешту на вказане майно з метою забезпечення збереження речових доказів, передбачених ч. 2 ст. 170 КПК України.
Таким чином, враховуючи вищевикладене, слідчий суддя дійшов висновку, що клопотання про накладення арешту на тимчасово вилучене майно підлягає задоволенню.
Керуючись статтями 98, 131, 132, 167, 170-173, 175 КПК України, суд,-
ПОСТАНОВИВ:
Клопотання слідчого задовольнити.
Накласти арешт на мобільний телефон марки " Хіаоmі Redmi 9а" чорного кольору в силіконовому чохлі чорного кольору ІМЕІ 1: НОМЕР_2 , ІМЕІ 2: НОМЕР_5 , який знаходиться на зберіганні в камері схову Ковельського РУП, що за адресою: м. Ковель, вул. Незалежності, 119 а.
Заборонити відчужувати, розпоряджатися, користуватися арештованим майном окрім сторони кримінального провадження під час проведення слідчих (розшукових) дій.
Ухвала підлягає негайному виконанню.
На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Волинського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.
На підставі частини першої статті 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.
Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Слідчий суддя ОСОБА_1