Подільський районний суд міста Києва
Справа № 758/3023/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22.04.2022 м. Київ

Подільський районний суд м. Києва у складі слідчого судді ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участю прокурора ОСОБА_3 , підозрюваної ОСОБА_4 , її захисника ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , в рамках кримінального провадження № 0000666 від 19.04.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 186 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою,
У С Т А Н О В И В:
Слідчий СВ Подільського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , за погодженням з заступником керівника прокурора Подільської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_7 , звернувся до суду з клопотанням про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в рамках кримінального провадження № 0000666 від 19.04.2022.
За версією органу досудового розслідування 19.04.2022 приблизно о 15.00 год. ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , перебувала у приміщенні «обміну валют», розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , де до останньої звернувся ОСОБА_8 , з метою здійснити обмін валюти. В подальшому ОСОБА_8 передав ОСОБА_4 грошові кошти в розмірі 60 000 Євро для обміну в національну валюту.
Після отримання грошових коштів для обміну у ОСОБА_4 виник злочинний умисел, спрямований на відрите викрадення чужого майна.
Реалізуючи свій злочинний умисел, 19.04.2022 приблизно о 15.10 год., перебуваючи в приміщенні «обміну валют», розташованого за адресою: м. Київ, вул. Хорива, 1-а, ОСОБА_4 помістила грошові кошти у рюкзак, що мала при собі. Після чого, ОСОБА_4 покинула приміщення «обміну валют», таким чином відкрито заволоділа грошовими коштами ОСОБА_8 в розмірі 60 000 Євро, що еквівалентно за встановленим курсом НБУ 1 894 752 грн.
Після цього, ОСОБА_4 , з місця вчинення кримінального правопорушення зникла, а викраденими грошовими коштами розпорядилась на власний розсуд.
Таким чином, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , підозрюється у відкритому викраденні чужого майна (грабіж) вчиненому у особливо великих розмірах, тобто у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 186 КК України.
У органу досудового розслідування є підстави вважати, що підозрювана ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , вчинила кримінальне правопорушення передбачене ч. 5 ст. 186 КК України, яке відповідно до ст. 12 КК України віднесено до особливо тяжкого злочину, санкція передбачає покарання у вигляді позбавлення волі від восьми до тринадцяти років із конфіскацією майна, а тому відносно неї необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою оскільки існують ризики, передбачені ст. 177 КПК України.
У судовому засіданні прокурор клопотання підтримав, просив його задовольнити.
Захисник та підозрювана в судовому засіданні проти запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою заперечували, просили застосувати запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.
Заслухавши прокурора, підозрювану та її захисника, вивчивши матеріали клопотання, суд приходить до висновку про задоволення клопотання у зв`язку з наступним.
При вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності підстав, зазначених статтею 177 КПК України, слідчий суддя, суд на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, які зазначені статтею 178 КПК України.
19.04.2022 ОСОБА_4 затримано в порядку ст. 208 КПК України за підозрою у скоєнні кримінального правопорушення.
21.04.2022 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 186 КК України.
Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 КПК України.
Злочин, в скоєнні якого підозрюється ОСОБА_4 , відноситься до категорії особливо тяжких злочинів, покарання за який передбачено у вигляді позбавлення волі на строк від восьми до тринадцяти років із конфіскацією майна.
Перевіряючи обґрунтованість підозри, слідчий суддя виходить з практики Європейського суду з прав людини (рішення «Нечипорук і Йонкало проти України») відповідно до якої «обґрунтована підозра» означає наявність фактів чи інформації, які могли б переконати стороннього об`єктивного спостерігача, що особа, можливо, вчинила злочин.
У розглядуваному клопотанні наведені дані, які вказують на підозру у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення та які не викликають розумних сумнівів у цьому.
Обґрунтованість підозри підтверджується доданими до клопотання доказами, а саме: заявою ОСОБА_9 про вчинення кримінального правопорушення; протоколом огляду місця події від 19.04.2022; протоколом затримання ОСОБА_4 від 19.04.2022; протоколом допиту потерпілого ОСОБА_9 ; протоколами допиту свідків: ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 ; протоколами пред`явлення для впізнання за фотознімками з потерпілим ОСОБА_9 , свідками ОСОБА_10 , ОСОБА_15 , ОСОБА_13 та іншими зібраними в ході досудового розслідування доказами.
Згідно вимог підпунктів 3, 4 статті 5 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод та практики Європейського суду з прав людини обмеження права особи на свободу і особисту недоторканість можливе лише в передбачених законом випадках за встановленою процедурою. При цьому, ризик переховування обвинуваченого від правосуддя не може оцінюватися виключно на підставі суворості можливого судового рішення, а це слід робити з урахуванням низки відповідних фактів, які можуть підтверджувати існування такого ризику, або свідчити про такий його незначний ступінь.
Аналізуючи ризик переховування від органів досудового розслідування та суду в контексті практики Європейського суду з захисту прав людини, слід зазначити, що ризик втечі підсудного не може бути встановлений лише на основі суворості можливого вироку. Оцінка такого ризику має проводитись з посиланням на ряд інших факторів, які можуть або підтвердити існування ризику втечі або вказати, що вона маловірогідна і необхідність в утриманні під вартою відсутня (Panchenko v. Russia (Панченко проти Росії)). Ризик втечі має оцінюватися у світлі факторів, пов`язаних з характером особи, її моральністю, місцем проживання, родом занять, майновим станом, сімейними зв`язками та усіма видами зв`язку з країною, в якій така особа піддається кримінальному переслідуванню (Becciev v. Moldova (Бекчиєв проти Молдови).
Аналізуючи даний ризик, суд звертає увагу, що підозрювана має постійне місце проживання, зареєстрована у м. Запоріжжі, однак за місцем реєстрації не проживає, вчинила кримінальне правопорушення у м. Києві, не заміжня, неповнолітніх дітей на утриманні немає, тобто в неї відсутні стабільні соціальні зв`язки, які достатні для уникнення ризику переховування.
Аналізуючи ризик незаконного впливу на потерпілого та свідків, слідчий суддя виходить з того, що підозрювана, перебуваючи на волі, може впливати на потерпілого чи свідків, чиї показання мають значення для досудового розслідування.
Ризик того, що підозрювана може знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення підтверджується тим, що на даний час до матеріалів досудового розслідування не долучено всіх речових доказів, а саме не встановлено місця перебування та не вилучено мобільних телефонів, якими користувалася підозрювана та ще одна невстановлена особа обману потерпілого та з метою уникнення кримінальної відповідальності вчинятиме дії, спрямовані на знищення, приховання чи спотворення таких телефонів чи сімкарток.
Аналізуючи ризик того, що підозрювана може вчинити інше кримінальне правопорушення, слідчий суддя виходить з того, що ОСОБА_4 не має офіційного місця роботи, а тому може продовжувати злочинну діяльність з метою збагачення.
З матеріалів провадження вбачається, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні кримінального правопорушення, яке інкримінується їй органом досудового розслідування, оскільки в розпорядженні слідчого є зібрані у встановленому законом порядку достатні фактичні данні, які свідчать про наявність ознак кримінального правопорушення, що інкримінується їй органом досудового розслідування.
Згідно ч. ч. 1, 3 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
А відтак суд приходить до висновку, що є достатні підстави для обрання щодо ОСОБА_4 , запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, оскільки жоден із більш м`яких запобіжних заходів, на даній стадії досудового розслідування, не зможе запобігти вищезазначеним ризикам, а тому суд приходить до висновку, що є достатні підстави для задоволення клопотання.
Відповідно до ч. 3 ст. 183 КПК України слідчий суддя при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним обов`язків передбачених законом.
Задовольняючи клопотання про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, слідчий суддя вважає за необхідне визначити підозрюваній розмір застави.
Згідно ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
У відповідності до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні особливо тяжкого злочину, - від вісімдесяти до трьохсот розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Враховуючи особу підозрюваної ОСОБА_4 слідчий суддя вважає, що розмір застави у виді 700 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, про який просить прокурор у поданому клопотанні, буде завідомо непомірним для підозрюваної, а тому вважає за необхідне визначити заставу відповідно до п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України у розмірі 80 (вісімдесяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, оскільки внесення застави саме в такому розмірі може гарантувати виконання підозрюваною покладених на неї обов`язків.
Відповідно до ч. 7 ст. 182 КПК України у випадках, передбачених частинами третьою або четвертою статті 183 цього Кодексу, підозрюваний або заставодавець мають право у будь - який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Окрім цього, слідчий суддя вважає за необхідне відповідно до норм ч. 3 ст. 183 та ч. 5 ст. 194 КПК України у разі внесення застави покласти на підозрювану ОСОБА_4 такі обов`язки: прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та до суду; не відлучатися з населеного пункту, в якому вона проживає (зареєстрована) без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; повністю утриматись від спілкування з особами, анкетні дані яких зазначені в поданому до суду клопотанні про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з додатками, за виключенням сторони обвинувачення та захисту та здати на зберігання відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон (за їх наявності).
Відповідно до ч. 4 ст. 202 КПК України підозрюваний звільняється з-під варти після внесення застави, визначеної у даній ухвалі, якщо в уповноваженої службової особи місця ув`язнення, під вартою в якому перебуває підозрюваний, відсутнє інше судове рішення, що набрало законної сили і прямо передбачає тримання останнього під вартою.
Враховуючи вищевикладене, керуючись ст. ст. 177 - 178, 182 - 183, 193 - 194, 196 - 197, 199, 202, 205, 309, 331, 369-372, 395 КПК України, слідчий суддя,
У Х В А Л И В:
Клопотання слідчого СВ Подільського УП ГУНП в м. Києві ОСОБА_6 , в рамках кримінального провадження № 0000666 від 19.04.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 186 КК України, про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 задовольнити.
Застосувати до підозрюваної ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Запоріжжя, громадянки України, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_2 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою та помістити її до Державної установи «Київський слідчий ізолятор».
Строк дії ухвали слідчого судді становить 60 днів, обчислюється з 19 квітня 2022 року, тобто з моменту затримання, і припиняє свою дію 17 червня 2022 року.
Розмір застави визначити у межах 80 (вісімдесяти) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб в сумі 198 480 (сто дев`яносто вісім тисяч чотириста вісімдесят) гривень у національній грошовій одиниці, яка може бути внесена як самою підозрюваною, так і іншою фізичною або юридичною особою (заставодавцем).
Підозрювана або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії ухвали.
У разі внесення застави покласти на підозрювану ОСОБА_4 такі обов`язки: прибувати за кожною вимогою до слідчого, прокурора та до суду; не відлучатися з населеного пункту, в якому вона проживає (зареєстрована) без дозволу слідчого, прокурора або суду; повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання; повністю утриматись від спілкування з особами, анкетні дані яких зазначені в поданому до суду клопотанні про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою з додатками, за виключенням сторони обвинувачення та захисту та здати на зберігання відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон (за їх наявності).
Роз`яснити підозрюваній, що у разі внесення застави у визначеному у даній ухвалі розмірі, оригінал документу з відміткою банку, який підтверджує внесення на вказаний депозитний рахунок коштів, має бути наданий уповноваженій службовій особі місця ув`язнення. Після отримання та перевірки документа, що підтверджує внесення застави, уповноважена службова особа місця ув`язнення має негайно здійснити розпорядження про звільнення з-під варти та повідомити усно і письмово слідчого, прокурора та слідчого суддю. У разі внесення застави та з моменту звільнення підозрюваної з-під варти внаслідок внесення застави, визначеної у даній ухвалі, підозрювана зобов`язана виконувати покладені на неї обов`язки, пов`язані із застосуванням запобіжного заходу у вигляді застави.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави підозрювана вважається такою, до якої застосовано запобіжний захід у вигляді застави.
Для утримання підозрювана ОСОБА_4 підлягає направленню до Державної установи «Київський слідчий ізолятор».
Ухвала слідчого судді діє до 17 червня 2022 року включно та підлягає негайному виконанню після її проголошення.
Копію ухвали про застосування запобіжного заходу вручити підозрюваній негайно після її оголошення.
Копію ухвали вручити учасникам кримінального провадження для відома.
Копію ухвали направити ДУ «Київський слідчий ізолятор» для виконання.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом п`яти днів з моменту її проголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1