ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/6249/21
провадження № 1-кп/753/634/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"12" липня 2022 р. Дарницький районний суд міста Києва у складі:
головуючий суддя ОСОБА_1 ,
секретар судового засідання ОСОБА_2 ,
учасники судового провадження:
прокурор ОСОБА_3 ,
захисник ОСОБА_4 ,
обвинувачений ОСОБА_5 ,
у судовому засіданні в кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР № 0004712, за обвинуваченням ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 307, ч. 2 ст. 307 КК України, розглянувши клопотання захисника про призначення почеркознавчої експертизи,
встановив:
Під час розгляду кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 307, ч. 2 ст. 307 КК України, захисник ОСОБА_4 подала повторне клопотання про призначення почеркознавчої експертизи.
Своє клопотання обґрунтовує тим, що у матеріалах кримінального провадження містяться протокол огляду мобільного телефону від 05 листопада 2020 року та три протоколи огляду місця події від 5 листопада 2020 року, що були досліджені у судовому засіданні. Втім, захисник вважає, що візуально на цих протоколах підписи слідчого ОСОБА_6 не ідентичні, а тому необхідно призначити експертизу та направити експертам вказані матеріали провадження.
До клопотання долучено копію висновку експерта № 979/06/2022 від 30.06.2022.
Обвинувачений та захисник підтримали клопотання та просили його задовольнити, прокурор, проти задоволення клопотання заперечував, посилаючись на те, що воно є необґрунтованим та вказавши, що вказані матеріали складались та підписувались особисто слідчим, а також запропонував викликати слідчого ОСОБА_6 на допит у судове засідання, на що захисник заперечила.
Вивчивши подане клопотання та матеріали, якими обґрунтовується необхідність призначення почеркознавчої експертизи, суд вважає клопотання захисника не обґрунтованим, виходячи з наступного.
Так, за змістом ст. 244 КПК України, доручити проведення експертизи можливо тільки у разі, якщо особа,яка звернулася з клопотанням, доведе, що:
1) для вирішення питань, що мають істотне значення для кримінального провадження, необхідне залучення експерта, проте сторона обвинувачення не залучила його або для вирішення залученим стороною обвинувачення експертом поставлені запитання, що не дозволяють дати повний та належний висновок з питань, для з`ясування яких необхідне проведення експертизи, або існують достатні підстави вважати, що залучений стороною обвинувачення експерт внаслідок відсутності у нього необхідних знань, упередженості чи з інших причин надасть або надав неповний чи неправильний висновок;
2) сторона захисту не може залучити експерта самостійно через відсутність коштів чи з інших об`єктивних причин.
При цьому, до відповідного клопотання мають бути додані копії матеріалів, якими обґрунтовуються доводи клопотання, а також копії документів, що підтверджують неможливість самостійного залучення експерта стороною захисту.
З аналізу вказаних законодавчих положень вбачається, що призначення судом експертизи під час судового розгляду можливе, якщо:
її проведення обумовлюється необхідністю з`ясувати обставини і питання, що мають істотне значення для цього кримінального провадження;
для з`ясування таких обставин і питань необхідні спеціальні знання;
сторона обвинувачення відповідного експерта не залучала, або якщо залучила, то поставила неналежні чи неповні запитання, або існують достатні підстави вважати, що залучений стороною обвинувачення експерт надасть або надав неповний чи неправильний висновок;
сторона захисту не може залучити експерта самостійно через відсутність коштів чи з інших об`єктивних причин, на підтвердження чого надає відповідні документи;
Тільки встановлення усіх вказаних обставин у їх сукупності є підставою для задоволення відповідного клопотання та проведення експертизи за ухвалою суду.

Аналізуючи повторно заявлене стороною захисту клопотання на предмет доведеності усіх перелічених обставин, суд дійшов таких висновків.

Сторона захисту вказує, що проведення експертизи необхідне для усунення сумніву щодо підписів слідчого на протоколі огляду мобільного телефону та протоколах огляду місця події, які між собою не ідентичні.
Водночас, ані з поданого клопотання, ані з усних доводів сторони захисту не вбачається об`єктивних підстав для виникнення відповідних сумнівів.
Самі лише суб`єктивні припущення сторони захисту за відсутності будь-яких об`єктивних відомостей щодо підробки підписів не можуть бути підставою для призначення експертизи.
Особливого значення вказане твердження набуває у випадках, коли згадані сумніви можуть бути розвіяні також і в інший спосіб шляхом допиту відповідної службової особи, в ході якого можливо пред`явити для огляду зазначені процесуальні документи і з`ясувати, чи підписувались вони ним особисто, чи містяться на них саме його підписи і чи не виникає у нього сумніву щодо їх справжності. При цьому, для з`ясування у такої особи відповідних питань не знадобляться спеціальні знання.
Водночас, захисник категорично заперечила на можливість допиту слідчого під час судового засідання, але при цьому наголосила на необхідності відібрати зразки підпису слідчого у судовому засіданні з розгляду вказаного кримінального провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 .
Крім того, важливою обставиною, яку суд оцінює при прийняті рішення щодо наявності підстав для призначення експертизи, є також необхідність дотримання розумних строків розгляду кримінального провадження.
Так, відповідно до вимог ч. 1 та ч. 2 ст. 28 КПК України, під час кримінального провадження кожна процесуальна дія або процесуальне рішення повинні бути виконані або прийняті в розумні строки. Розумними вважаються строки, що є об`єктивно необхідними для виконання процесуальних дій та прийняття процесуальних рішень. Розумні строки не можуть перевищувати передбачені КПК України строки виконання окремих процесуальних дій або прийняття окремих процесуальних рішень. Проведення судового провадження у розумні строки забезпечує суд.
У цій справі перше клопотання про призначення судової почеркознавчої експертизи було подано захисником 16 червня 2022 року, а друге - на наступне судове засідання 12 липня 2022 року.
Суд повторно наголошує на тій обставині, що клопотання захисник надала майже через рік перебування кримінального провадження на стадії судового провадження в суді першої інстанції. При цьому, весь цей тривалий час у розпорядженні сторони захисту були всі необхідні матеріали для того, щоб заявити це клопотання раніше. Суд вважає, що повторна подача цього клопотання у липні 2022 року свідчить про надуманість клопотання та навмисне затягування розгляду справи, яке розглядається в суді тривалий час.
Таким чином, суду не надано відомостей, яка саме процесуальна мета може бути досягнута та які важливі для цього кримінального провадження обставини можуть бути з`ясовані шляхом проведення саме почеркознавчої експертизи, а сукупність досліджених доказів, на думку суду, не створює жодних підстав для висновку про необхідність її призначення.
При цьому оригінал висновку експерта, що був наданий суду для огляду в судовому засіданні, за твердженням захисника, буде нею використаний задля порушення кримінального провадження проти посадових осіб, які проводили слідство та здійснювали процесуальне керівництво, до ДБР.
Разом з тим, суд наголошує, що у цьому кримінальному провадженні суд буде діяти в межах висунутого обвинувачення, а надані стороною обвинувачення докази оцінювати у нарадчій кімнаті під час прийняття рішення по суті у цьому кримінальному провадженні.
З огляду на викладене, суд не вбачає підстав для задоволення клопотання захисника ОСОБА_4 про призначення почеркознавчої експертизи.
Керуючись статями 242-244, 332, 372, 376 КПК України, суд,
постановив:
У задоволенні повторного клопотання захисника про призначення почеркознавчої експертизи відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_1