Дата документу 18.08.2022
Справа № 501/1600/22
У Х В А Л А
18 серпня 2022 року Іллічівський міський суд Одеської області у складі:
головуючого судді ОСОБА_1 ,
секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,
прокурора ОСОБА_3 ,
захисника адвоката ОСОБА_4 ,
обвинуваченого - ОСОБА_5 ,
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с. Березнегувате, Березнегуватського району Миколаївської області, громадянина України, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 ,
за обвинуваченням у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185 КК України,
В С Т А Н О В И В:
В провадженні Іллічівського міського суду Одеської області перебуває кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_5 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 4 ст. 185 КК України.
ОСОБА_5 обвинувачуєтсья у наступному.
На підставі указу президента Президента України від 24 лютого 2022 року №64/2022 «Про ведення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року №2102-ІХ (зі змінами, внесеними Указом від 14 березня 2022 року №133/2022, затвердженим Законом України від 15 березня 2022 року №2119-ІХ».
Повторно, 25 травня 2022 року, приблизно о 18 годин 00 хвилин, ОСОБА_5 , повторно, з корисливих мотивів, маючи за мету заволодіння чужим майном, шляхом скоєння крадіжки прибув до приміщення супермаркету «АТБ-маркет», що належить на праві користування товариству з обмеженою відповідальністю «АТБ-маркет», (надалі ТОВ «АТБ-маркет») та розташований за адресою: Одеська область, м. Чорноморськ, вул. 1 го Травня, 5 А, звідки з відділі «Алкогольних напоїв» таємно, шляхом вільного доступу, викрав з полиць алкогольну продукцію, а саме: одну пляшку віски «KentuckyJack», вартістю 259,67 грн, та одну пляшку віски «WilliamPeel», вартістю 199,08 грн, а всього на загальну суму 458,75 грн., сховавши його під свій верхній одяг. Після чого з місця вчинення кримінального правопорушення втік, отримавши можливість розпорядитись викраденим майном на власний розсуд.
Дії обвинуваченого кваліфіковано за ч. 4 ст. 185 КК України, а саме таємне викрадення чужого майна (крадіжка), вчинене повторно, в умовах воєнного стану.
22 червня 2022 року ухвалою слідчого судді Іллічівського міського суду Одеської області ОСОБА_5 обрано запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту.
20 липня 2022 року ухвалою Іллічівського міського суду Одеської області до ОСОБА_5 застосовано привід в судове засідання у зв`язку із його неявною до суду.
10 серпня 2022 року прокурор ОСОБА_3 звернувся до суду з клопотання про обрання обвинуваченому ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою та про дозвіл на його затримання.
10 серпня 2022 року ухвалою Іллічівського міського суду Одеської області обвинуваченого ОСОБА_5 було оголошено у розшук у зв`язку із його відсутністю за місцем проживання, та надано дозвіл на його затримання з метою приводу для розгляду клопотання прокурора.
18 серпня 2022 року обвинуваченого ОСОБА_5 було затримано та доставлено до суду для розгляду вищевказаного клопотання прокурора про обрання запобіжного заходу.
Своє клопотання про обрання запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою прокурор обґрунтовує наявністю обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_5 інкримінованого йому кримінального правопорушення, що на його думкупідтверджується зібраними у кримінальному провадженні доказами, зазначеними в реєстрі матеріалів досудового розслідування.
Прокурор мотивує своє клопотання тим, що існують ризики, передбачені:
п. 1 ч. 1 ст 177 КПК України, а саме, що обвинувачений ОСОБА_5 може переховуватись від суду, на думку прокурора що підтверджується тим, що ОСОБА_5 перебуваючи під цілодобовим домашнім арештом місце мешкання покинув, в судові засідання не з`являється та крім цього тяжкістю покарання, яке загрожує ОСОБА_5 , може намагатися уникнути відповідальності шляхом переховування, так як у разі визнання винуватим йому загрожує виключне покарання від 5 до 8 років.
п. 3 ч. 1 ст. 177 КПК України, а саме, що обвинувачений ОСОБА_5 може незаконно впливати на потерпілого та свідків у даному кримінальному провадженні, з метою зміни наданих показань або не надання.
В судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 , який підтримує державне обвинувачення в суді, підтримав клопотання, обвинувачений ОСОБА_5 та його захисник адвокат ОСОБА_6 проти задоволення клопотання заперечували, просили суд застосувати до обвинуваченого запобіжний захід, не пов`язаний із позбавленням волі.
Вислухавши учаснкиів кримінального провадження, суд вважає, що клопотання прокурора підлягає задоволенню.
Під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу судом встановлено, що існують обставини, що дають підстави підозрювати ОСОБА_5 у вчиненні інкримінованого йому кримінального правопорушення, що підтверджується доказами, зазначеними в реєстрі матеріалів досудового розслідування.
Під час розгляду клопотання про обрання запобіжного заходу судом встановлено, що зазначені вище обставини є також обставинами, які передбачені п.3 ч.1 ст.194 КПК України, які свідчать про неможливість застосування до обвинуваченого більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризикам, зазначеним у клопотанні, а саме - особистого зобов`язання, особистої поруки, домашнього арешту, застави (окрім як альтернативний захід).
При прийнятті рішення судом також приймається до уваги вік обвинуваченого, його стан здоров`я, незначну міцність його соціальних зв`язків, відсутність в нього родини та утриманців, відсутність у нього постійного місця роботи, розмір майнової шкоди, у завданні якої він обвинувачується, наявність обвинувачення в іншому кримінальному провадженні, та вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються ці обставини.
Відповідно до ч.3 ст. 183 КПК України суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом.
Згідно ч.4 ст.182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
Розмір застави, як зазначено в ч.5 ст.183 КПК України, щодо особи, обвинуваченої у вчиненні, зокрема, тяжкого злочину, як в даному випадку, визначається в межах від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (п.2).
Керуючись ст.ст.176178, 183, 194, 331, 370-372 КПК України,
П О С Т А Н О В И В:
Клопотання прокурора Чорноморської окружної прокуратури ОСОБА_3 задовольнити.
Обрати ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою до 16 жовтня 2022 року, включно.
Взяти підозрюваного ОСОБА_5 під варту в залі суду.
У разі внесення застави зобов`язати обвинуваченого прибувати за кожною вимогою до суду в цьому кримінальному провадженні, а також виконувати в строк до 16 жовтня 2022 року обов`язки, передбачені ч. 5 ст. 194 КПК України:
не відлучатися з м. Чорноморська Одеської області без дозволу суду (окрім виїзду до м. Одеси);
повідомляти суд про зміну свого місця проживання;
здати на зберігання до Відділу поліції №1 Одеського РУП №2 ГУНП в Одеській області свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Обвинувачений або заставодавець мають право у будь-який момент внести заставу у розмірі, визначеному в ухвалі суду про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, протягом дії цієї ухвали.
Запобіжний захід у вигляді застави, у разі внесення застави, діє до його припинення.
У разі внесення застави зобов`язати обвинуваченого після звільнення з-під варти прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора, слідчого судді або суду протягом дії запобіжного заходу у вигляді застави.
Роз`яснити заставодавцю та обвинуваченому, що у разі невиконання обов`язків заставодавцем, а також, якщо обвинувачений, який був належним чином повідомленим, не з`явиться за викликом до суду без поважних причин чи не повідомить про причини своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на нього при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору.
Суддя