УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 вересня 2022 року м. Київ

Слідчий суддя Шевченківського районного суду м. Києва ОСОБА_3, за участю секретаря ОСОБА_4, розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Шевченківського районного суду м. Києва клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_1 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 29 червня 2022 року, в рамках кримінального провадження №0000109 від 24.06.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.190 КК України,

ВСТАНОВИЛА:

27 вересня 2022 року адвокат ОСОБА_2, який діє в інтересах ОСОБА_1 , звернувся до слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва з клопотанням в порядку ст. 174 КПК України, про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 29 червня 2022 року, в рамках кримінального провадження №0000109 від 24.06.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.190 КК України, в обґрунтування якого зазначив наступне.

Так, Шевченківською окружною прокуратурою м. Києва здійснюється процесуальне керівництво у кримінальному провадженні №0000109 від 24.06.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.190 КК України.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 29.06.2022 задоволено клопотання прокурора Шевченківської окружної прокуратури м. Києва у кримінальному провадженні №0000109 від 24.06.2022 про арешт майна, та накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкту: 000, яка на праві приватної власності зареєстрована за ОСОБА_1 (іпн - НОМЕР_1 ).

Однак заявник вважає такий арешт необґрунтованим, та таким, що підлягає скасуванню, у зв`язку з чим і звертається до слідчого судді з даним клопотанням та просить скасувати арешт на квартиру АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкту: 000, яка на праві приватної власності зареєстрована за ОСОБА_1 (іпн - НОМЕР_1 ).

Заявник адвокат ОСОБА_2 на виклик суду в судове засідання не з`явився, повідомлявся про розгляд справи завчасно та належним чином, про причини неявки суду не повідомляв.

Враховуючи стислі строки розгляду клопотань в порядку ст.174 КПК України, з метою дотримання вимог ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка гарантує право кожного на справедливий і публічний розгляд його справи впродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, слідчий суддя вважає за доцільне розглянути клопотання у відсутність заявника адвоката ОСОБА_2

Прокурор у кримінальному провадженні - прокурор Шевченківської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_5 направив до суду письмові заперечення на вказане клопотання. У своїх запереченнях просив провести розгляд клопотання ОСОБА_2 за відсутності прокурора.

Враховуючи передбачені ч.2 ст. 174 КПК України строки розгляду зазначеної категорії клопотань, слідчий суддя приходить до висновку про можливість проведення судового розгляду за відсутності вказаних осіб.

Слідчий суддя, вивчивши клопотання про скасування арешту майна та додані до нього документи, приходить до наступного висновку.

Судовим розглядом встановлено, що Шевченківською окружною прокуратурою м. Києва здійснюється процесуальне керівництво у кримінальному провадженні №0000109 від 24.06.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.190 КК України.

Ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду міста Києва від 29.06.2022 задоволено клопотання прокурора Шевченківської окружної прокуратури м. Києва у кримінальному провадженні №0000109 від 24.06.2022 про арешт майна, та накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкту: 000, яка на праві приватної власності зареєстрована за ОСОБА_1 (іпн - НОМЕР_1 ).

Першочергово слідчий суддя вважає за потрібне звернути увагу на доводи заявника, щодо наявних, на його думку, порушень під час винесення ухвали про накладення арешту майна, та зазначити, що відповідно до ст.26 КПК України, слідчий суддя у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд та віднесені до його повноважень цим Кодексом.

Відповідно до ч. 5 ст. 124 Конституції України судові рішення є обов`язковими до виконання на всій території України і тому вважаються законними, доки вони не скасовані в апеляційному чи касаційному порядку або не переглянуті компетентним судом в іншому порядку, визначеному процесуальним законом, в межах провадження справи, в якій вони ухвалені.

Слідчий суддя вважає необхідним роз`яснити, що оцінка та перевірка законності судового рішення слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 29 червня 2022 року у справі №761/11419/22 не входить до повноважень слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва, а може бути здійснена виключно Київським апеляційним судом при розгляді апеляційної скарги на таке рішення у встановленому законом порядку, що підтверджується правовою позицією Конституційного Суду України викладеною у Рішенні у справі №2-рп/2011 від 11 березня 2011 року.

Порядок скасування арешту майна визначений ст. 174 КПК України, якою передбачено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Між тим, при розгляді клопотання, поданого в порядку ст. 174 КПК України, слідчий суддя не надає оцінку дотриманню вимог закону при постановленні ухвали про арешт майна та її законності, що є виключно прерогативою суду апеляційної інстанції, а лише оцінює обґрунтованість підстав для скасування арешту.

Згідно з ч.1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

При цьому, у відповідності до ч.2, ч.3 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Так, відповідно до вимог ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом.

З мотивувальної частини ухвали слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 29 червня 2022 року вбачається, що при арешті майна слідчий суддя виходив з того, що на час розгляду клопотання органу досудового розслідування були достатні підстави для висновку, що квартира АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкту: 000, яка на праві приватної власності зареєстрована за ОСОБА_1 (іпн - НОМЕР_1 ) є речовим доказом у кримінальному провадженні №0000302 в розумінні ст.98 КПК України, тобто існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що таке майно є доказом злочину, а арешт майна необхідний з метою забезпечення збереження такого майна як речового доказу.

Крім того, зі змісту ухвали вбачається, що слідчий суддя виходив з того, що на час розгляду клопотання про арешт майна потреби органу досудового розслідування виправдовували таке втручання у права та інтереси власника майна з метою забезпечення кримінального провадження, а сукупність отриманих судом даних, відповідно до ст.170 КПК України, була достатньою для застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як накладення арешту на майно.

З огляду на викладене, слідчий суддя вважає, що при ухваленні рішення слідчим суддею Шевченківського районного суду м. Києва були належним чином враховані як фактичні обставини кримінального провадження, так і вимоги КПК України, у зв`язку з чим слідчий суддя обґрунтовано дійшов висновку, що квартира АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкту: 000, яка на праві приватної власності зареєстрована за ОСОБА_1 (іпн - НОМЕР_1 ), відповідає критеріям, визначеним ст.98 КПК України та наклав арешт на таке майно з метою забезпечення збереження речових доказів.

Разом з тим, як вбачається з матеріалів клопотання та долучених до нього документів, вони не містять належного обґрунтування та доказів того, що на даній стадії розслідування вищезазначений захід забезпечення втратив свою актуальність та які б спростували висновки, викладені в ухвалі слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 29 червня 2022 року, якою накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1 , реєстраційний номер об`єкту: 000, яка на праві приватної власності зареєстрована за ОСОБА_1 (іпн - НОМЕР_1 ), що дає слідчому судді підстави дійти висновку, що необхідність арешту на зазначене в клопотанні майно на теперішній час не відпала.

При цьому варто нагадати, що відповідно до вимог абзацу 2 частини 1 статті 174 КПК України обов`язок доведення, що в подальшому застосуванні арешту майна відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано, законодавець покладає безпосередньо на особу, яка звернулась із клопотанням про скасування арешту майна.

Слідчим суддею вживалися належні заходи з метою перевірки тверджень заявника, однак заявник адвокат ОСОБА_2 в судове засідання не з`явився та не навів переконливих даних щодо того, що арешт накладено необґрунтовано чи необхідність в такому арешті майна на даний час відпала.

За правилами ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом. Суд зберігаючи об`єктивність та неупередженість, створює необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Таким чином, слідчий суддя, розглянувши клопотання в межах питань, які були винесені на його розгляд, та перевіривши надані в обґрунтування цих питань докази, з урахуванням вищенаведеного, прийшов до висновку про відмову у задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_1 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 29 червня 2022 року, в рамках кримінального провадження №0000109 від 24.06.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.190 КК України.

Керуючись ст.ст. 22, 174, 309, 372, 392 КПК України, слідчий суддя,

УХВАЛИЛА:

Клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_1 про скасування арешту майна, накладеного ухвалою слідчого судді Шевченківського районного суду м. Києва від 29 червня 2022 року, в рамках кримінального провадження №0000109 від 24.06.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.190 КК України, - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_3