Справа № 462/1413/22 Головуючий у 1 інстанції: ОСОБА_1
Провадження № 11-кп/811/355/22 Доповідач: ОСОБА_2
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 травня 2022 року колегія суддів судової палати з розгляду кримінальних справ Львівського апеляційного суду у складі:

Головуючого - судді ОСОБА_2 ,

суддів ОСОБА_3 , ОСОБА_4 ,

секретаря судового засідання ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Львові, в режимі відеоконференції, апеляційні скарги захисника обвинуваченого ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_7 , захисника обвинуваченого ОСОБА_8 адвоката ОСОБА_9 та захисника обвинуваченого ОСОБА_10 адвоката ОСОБА_11 на ухвалу Залізничного районного суду м. Львова від 26 квітня 2022 року у кримінальному провадженні №0000031 відносно ОСОБА_6 , ОСОБА_8 , ОСОБА_10 , обвинувачених у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.185 КК України про продовження строку тримання під вартою,

за участю:

прокурора ОСОБА_12

обвинувачених ОСОБА_6 , ОСОБА_10 , ОСОБА_8

захисників-адвокатів ОСОБА_7 , ОСОБА_11 , ОСОБА_9

в с т а н о в и л а :

Ухвалою Залізничного районного суду м. Львова від 26 квітня 2022 року

продовжено строк дії запобіжного заходу у виді тримання під варту відносно обвинувачених ОСОБА_6 , ОСОБА_8 , ОСОБА_10 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.185 КК України, по 24 червня 2022 року включно.
Таке своє рішення суд мотивував тим, що не вбачає підстав для обрання обвинуваченим більш м`якого запобіжного заходу, оскільки їх належну процесуальну поведінку може забезпечити саме запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

На дану ухвалу захисник обвинуваченого ОСОБА_6 адвокат ОСОБА_7 , захисник обвинуваченого ОСОБА_8 адвокат ОСОБА_13 та захисник обвинуваченого ОСОБА_10 адвокат ОСОБА_11 подали апеляційні скарги.

В апеляційній скарзі захисник обвинуваченого ОСОБА_6 адвокат ОСОБА_7 просить скасувати оскаржувану ухвалу, постановити нову, якою обрати ОСОБА_6 запобіжний захід у вигляді домашнього арешту в певний період доби. У випадку, якщо Львівський апеляційний суд не вбачатиме підстав для задоволення апеляційної скарги, просить альтернативно визначити ОСОБА_6 мінімальний розмір застави, згідно ч.5 ст. 182 КПК України.

Свої апеляційні вимоги апелянт мотивує тим, що дана ухвала є незаконною та необгрунтованою, належно не вмотивованою, винесена всупереч вимогам ст. ст.176, 177, 179, 183, 184, 193, 194, 196, 197, 199, 370 КПК України.

Зазначає, що суд першої інстанції, в порушення вимог закону не визначив для ОСОБА_6 альтернативний запобіжний захід у виді застави. Стверджує, що ОСОБА_6 не вчинив жодного з ризиків, які вказано у клопотанні про продовження строку тримання під вартою та немає підстав вважати про можливість вчинення ризиків у майбутньому. Покликається на те, що ОСОБА_6 є соціалізованою особою, має міцні соціальні зв`язки, постійне місце проживання, раніше не судимий, на обліку в лікарів нарколога та психоневролога не перебуває, офіційно не працевлаштований, працює на приватному автосервісі, має сім`ю, є єдиним годувальником сім`ї, на утриманні перебуває непрацююча дружина та одна малолітня дитина, крім того, на утриманні є 20-річний син, який страждає на цукровий діабет, також на утриманні батьки пенсійного віку, водночас мати страждає на хворобу альцгеймера. Стверджує, що ОСОБА_6 готовий стати на захист держави України.

В своїй апеляційній скарзі захисник обвинуваченого ОСОБА_8 адвокат ОСОБА_9 просить змінити оскаржувану ухвалу, в якій повернути прокурору на доопрацювання обвинувальний акт щодо продовження строку запобіжного заходу по 24.06.2022, визначити підозрюваному ОСОБА_8 запобіжний захід цілодобовий домашній арешт за адресою: АДРЕСА_1 із застосуванням електронного засобу.

У своїх апеляційних вимогах адвокат ОСОБА_9 покликається на те, суд не врахував усіх обставин та прийняв рішення, яким порушив права ОСОБА_8 . Вважає, що існували всі підстави для повернення обвинувального акту прокурору на доопрацювання. Зазначає, що місцевим судом у своєму рішення стандартно перелічено ризики, без викладення обставин справи.

Захисник обвинуваченого ОСОБА_10 адвокат ОСОБА_11 у своїй апеляційній скарзі просить дану ухвалу суду скасувати, застосувати до обвинуваченого ОСОБА_10 запобіжний захід у вигляді цілодобового домашнього арешту за адресою: АДРЕСА_2 з носінням електронного засобу контролю. Визначити розмір застави не більше 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, з покладенням обов`язків, передбачених ч.5 ст. 194 КПК України.

Свої апеляційні вимоги адвокат ОСОБА_11 мотивує тим, що оскаржувана ухвала є незаконною, такою, що не відповідає вимогам КПК України. Стверджує, що прокурором не наведено обгрунтування неможливості застосування до ОСОБА_10 менш суворого запобіжного заходу, ніж тримання під вартою. Крім цього, прокурор у клопотанні просить визначити розмір застави ОСОБА_14 у сумі 681 000 грн., при цьому не обгрунтовуючи такий, завідомо непомірний розмір застави, жодними матеріалами які б свідчили про майновий стан ОСОБА_14 , наявності у нього грошових заощаджень чи майна. Вважає, що незрозумілим є те, на яких доказах грунтується наявність ризиків, оскільки прокурор до клопотання не долучив жодних матеріалів. Стверджує, що суд ухвалив рішення про продовження тримання під вартою ОСОБА_10 без визначення розміру застави, без достатніх на те підстав.

Заслухавши доповідача, пояснення обвинуваченого ОСОБА_6 та виступ його захисника адвоката ОСОБА_7 , пояснення обвинуваченого ОСОБА_10 та виступ його захисника адвоката ОСОБА_11 , пояснення обвинуваченого ОСОБА_8 та виступ його захисника адвоката ОСОБА_9 про задоволення апеляційних скарг, міркування прокурора щодо залишення ухвали суду без змін, вивчивши матеріали контрольного провадження, переглянувши судове рішення суду першої інстанції в межах апеляційних скарг, колегія суддів вважає, що апеляційні скарги підлягають до часткового задоволення виходячи з наступного.
Відповідно до ст.331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу. Незалежно від наявності клопотань, суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акту. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців. До спливу продовженого строку суд зобов`язаний повторно розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою, якщо судове провадження не було завершене до його спливу.

З матеріалів справи вбачається, що в провадженні Залізничного районного суду м. Львова знаходиться кримінальне провадження щодо обвинувачення ОСОБА_6 , ОСОБА_8 , ОСОБА_10 , обвинувачених у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.185 КК України.

Ухвалами слідчого судді Галицького районного суду м. Львова від 13 листопада 2021 та 06 січня 2022 року, залишеними без змін ухвалами Львівського апеляційного суду щодо обвинувачених ОСОБА_6 , ОСОБА_8 , ОСОБА_10 застосовано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою з визначенням застави у розмірі 681000 грн.
Запобіжний захід у вигляді тримання під вартою обвинуваченим ОСОБА_6 , ОСОБА_8 , ОСОБА_10 ухвалою слідчого судді Галицького районного суду м.Львова від 02 березня 2022 року продовжено до 30 квітня 2022 року.

26 квітня 2022 року в підготовчому судовому засіданні прокурором у кримінальному провадженні заявлено клопотання про продовження строку запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою обвинуваченим ОСОБА_6 , ОСОБА_8 , ОСОБА_10 з визначенням розміру застави.

Розглядаючи вказане клопотання прокурора, для прийняття законного та обґрунтованого рішення в порядку ст. 199 КПК України, суддя повинен з`ясувати всі обставини, які передбачають підстави та умови, за яких продовження строку тримання під вартою є можливим.

Відповідно до ч.5 ст.9 КПК України, кримінальне процесуальне законодавство України застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

Під час апеляційного розгляду ухвали районного суду встановлено, що зазначені вимоги закону при розгляді клопотання були дотримані не в повній мірі.

Колегія суддів апеляційного суду вважає, що вирішуючи клопотання про продовження строку тримання під вартою, судом обґрунтовано встановлена наявність ризиків того, що обвинувачені можуть ухилитись від суду, впливати на потерпілихо, свідків.
При цьому, суд вірно зазначив, що з дня надходження до суду обвинувального акту судове провадження не завершене, та те що двомісячний строк тримання під вартою обвинуваченим закінчується, а отже, в цілях запобігання ризикам, передбаченими ст. 177 КПК України, суд прийшов до переконання продовжити строк тримання обвинувачених під вартою на 60 днів.
Колегія суддів апеляційного суду погоджується з висновком суду першої інстанції і вважає, що встановлені ризики, які виправдовують тримання обвинувачених під вартою, не зменшились.

Твердження апелянтів щодо застосування до обвинувачених домашнього арешту колегія суддів відхиляє та вважає такі необґрунтованим.

Що стосується апеляційних вимог захисника обвинуваченого ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_7 про зміну запобіжного заходу у зв`язку з введенням воєнного стану в Україні та готовністю ОСОБА_6 стати на захист держави, то такі колегія суддів вважає безпідставними.

Так у відповідності до Закону України «Про внесення змін до КПК України щодо порядку скасування запобіжного заходу для проходження військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період або його зміни з інших підстав» № 2125-ІХ від 15.03.2022, який набрав чинності 22.03.2022 розділ ІХ-1 доповнено статтею 616 в якій, у відповідності до ч.1 передбачено, що у разі введення в Україні або окремих її місцевостях воєнного стану, здійснення заходів із забезпеченням національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії Російської Федерації та/або інших держав проти України підозрюваний, обвинувачений, який під час досудового розслідування або судового розгляду тримається під вартою, крім тих, які підозрюються у вчиненні злочинів, передбачених статтями : 115, 146-147,152-156, 186, 187, 189, 255, 255-1, 257, 258-262, 305-321, 330, 335-337, 401-414, 426-433,437-442 Кримінального кодексу України, має право звернутися до прокурора з клопотанням про скасування цього запобіжного заходу для проходження військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період.

Обвинувачений ОСОБА_6 обвинувачується у скоєнні злочину, за ч.5 ст.185 КК України, відповідно він має право на звернення до прокурора з клопотання про скасування запобіжного заходу у виді тримання під вартою для проходження військової служби за призовом під час мобілізації, на особливий період.

Разом із тим, продовжуючи обвинуваченим строк дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 днів, суд першої інстанції допустив порушення вимог кримінального процесуального закону.

У своїх рішеннях Європейський суд з прав людини неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватись в кожному кримінальному провадженні з урахуванням його конкретних обставин. Тримання особи під вартою завжди може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які, незважаючи на існування презумпції невинуватості, переважають інтереси поваги до особистої свободи.

Відповідно до абз.1 ч.3 ст.183 КПК України, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання обвинуваченим обов`язків, передбачених цим.

Розмір застави визначається судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених ст. 177 КПК України. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього (ч. 4 ст. 182 КПК України).

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини розмір застави повинен визначатись тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави буде достатнім стимулюючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.

Згідно з матеріалами провадження, розглядаючи клопотання прокурора Львівської обласної прокуратури ОСОБА_12 суд першої інстанції вийшов за межі клопотання, адже як вбачається з оскаржуваної ухвали, прокурор просив продовжити обвинуваченим запобіжний захід у вигляді тримання під вартою із визначенням розміру застави у розмірі 300 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 681000 гривень.

З урахуванням обставин кримінального правопорушення, яке інкримінується ОСОБА_6 , ОСОБА_8 та ОСОБА_10 , майнового і сімейного стану обвинувачених, ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а також заяви голови громадської організації «Вулиця Наша» ОСОБА_15 , який готовий прийняти до даної громадської організації волонтером ОСОБА_8 , оскільки останній володіє вмінням та має відповідну кваліфікацію для проведення ремонту та пошиття взуття військовосмлужбовцям ЗСУ, на підставі п. 2 ч. 5 ст. 182 КПК України колегія суддів вважає за необхідне визначити обвинуваченим, кожному окремо, заставу в розмірі 300 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 681000 гривень і вважає, що саме такий розмір застави достатньою мірою гарантуватиме виконання обвинуваченими покладених на них обов`язків.

Внесення визначеного судом апеляційної інстанції розміру застави буде вагомим стримуючим фактором, який забезпечуватиме належну процесуальну поведінку ОСОБА_6 , ОСОБА_8 та ОСОБА_10 .

Ураховуючи викладене, колегія суддів вважає необхідним застосувати до обвинувачених запобіжний захід у вигляді тримання під вартою із визначенням застави з покладенням на них обов`язків, передбачених ч.5 ст.194 КПК України.

За таких обставин, виходячи з вимог п. 2 ч. 3 ст. 407 КПК України, колегія суддів апеляційного суду дійшла висновку, що апеляційні скарги адвокатів ОСОБА_7 , ОСОБА_9 та ОСОБА_11 необхідно задовольнити частково, ухвалу суду першої інстанції в частині продовження строку дії запобіжного заходу скасувати та постановити нову ухвалу, якою задовольнити клопотання прокурора та продовжити строк тримання під вартою ОСОБА_6 , ОСОБА_8 та ОСОБА_10 до 24 червня 2022 року та визначити заставу у розмірі 300 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Керуючись ст.ст. 404, 405, 407,409, 419 КПК України, колегія суддів

п о с т а н о в и л а:

Апеляційні скарги захисника обвинуваченого ОСОБА_6 адвоката ОСОБА_7 , захисника обвинуваченого ОСОБА_8 адвоката ОСОБА_9 та захисника обвинуваченого ОСОБА_10 адвоката ОСОБА_11 задоволити частково.
Ухвалу підготовчого судового засідання Залізничного районного суду м. Львова від 26 квітня 2022 року, в частині продовження обвинуваченим ОСОБА_6 , ОСОБА_8 , ОСОБА_10 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою по 24 червня 2022 року включно скасувати.

Постановити нову ухвалу, якою клопотання прокурора Львівської обласної прокуратури ОСОБА_12 задоволити.

Продовжити строк дії запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно обвинувачених ОСОБА_6 , ОСОБА_8 , ОСОБА_10 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.5 ст.185 КК України, по 24 червня 2022 року включно.
Визначити обвинуваченим ОСОБА_6 , ОСОБА_8 , ОСОБА_10 , кожному окремо, розмір застави, в розмірі 300 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 681 000 гривень.
У разі внесення застави покласти на обвинувачених ОСОБА_6 , ОСОБА_8 , ОСОБА_10 наступні обов`язки:
- прибувати за кожною вимогою до суду, слідчого, прокурора;
- не відлучатися з місця проживання без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- утримуватись від спілкування із потерпілим та свідками у даному кримінальному провадженні;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свої паспорти для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.
Роз`яснити ОСОБА_6 , ОСОБА_8 , ОСОБА_10 право внести або забезпечити внесення іншою фізичною чи юридичною особою (заставодавцем) застави у будь-який момент з часу винесення ухвали на рахунок: IBAN: UA0085066, банк отримувача: ДКС України, м.Київ, , код банку отримувача (МФО) 820172.
Внесення визначеної застави є підставою для звільнення особи з-під варти.
З моменту звільнення з-під варти у зв`язку з внесенням застави обвинувачені вважаються такими, до яких обрано запобіжний захід у вигляді застави.
Роз`яснити обвинуваченим, що у випадку невиконання покладених на них обов`язків застава буде звернена в дохід держави, а відносно них може бути знову застосований запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
У разі внесення застави іншою особою, роз`яснити заставодавцю, що ОСОБА_6 , ОСОБА_8 , ОСОБА_10 обвинувачуються у вчиненні злочину, передбаченого ч. 5 ст. 185 КК України, і що у випадку невиконання обвинуваченими покладених на них обов`язків застава буде звернена в дохід держави.
Контроль за виконанням ухвали покласти на прокурора, який здійснює процесуальне керівництво у кримінальному провадженні.
Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий:

Судді: