Справа № 756/5664/22
Номер провадження № 1-кс/756/1005/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 липня 2022 року місто Київ

Оболонський районний суд міста Києва в складі слідчого судді ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , прокурора ОСОБА_3 , підозрюваного ОСОБА_4 , захисника ОСОБА_5 , розглянувши в відкритому судовому в залі судових засідань № 5 Оболонського районного суду міста Києва клопотання слідчого, поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 05.03.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000446, про продовження строку дії запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою відносно:

ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина України, уродженця м. Києва, який зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1 ,

підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України,

УСТАНОВИВ:
26.07.2022 до Оболонського районного суду міста Києва надійшло клопотання слідчого Оболонського УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_6 , поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 05.03.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000446, про продовження строку дії запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 підозрюваного у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України. Клопотання погоджено прокурором Оболонської окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 .

В обґрунтування клопотання слідчий посилається на те, що 04.03.2022, близько 23:00 год. ОСОБА_4 , перебував за місцем свого проживання, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 , разом із своєю цивільною дружиною ОСОБА_7 , та малолітньою дитиною ОСОБА_8 . У цей час між ОСОБА_4 та ОСОБА_7 розпочався словесний конфлікт під час якого на ґрунті сталих особистих неприязних відносин один до одного, у ОСОБА_4 виник злочинний умисел, спрямований на умисне протиправне заподіяння смерті ОСОБА_7 .

Реалізуючи свій умисел, ОСОБА_4 , перебуваючи за вказаною адресою, взявши кухонний ніж, який знаходився на кухні, та усвідомлюючи суспільно небезпечний характер своїх дій, передбачаючи їх суспільно - небезпечні наслідки та бажаючи їх настання у вигляді смерті, умисно, несподівано для потерпілої, наблизившись до ОСОБА_7 , тримаючи кухонний ніж в правій руці, наніс останній 3 удари ножем в область грудної клітини зліва.

Після чого, продовжуючи реалізовувати свій умисел, направлений на умисне заподіяння смерті ОСОБА_7 , ОСОБА_4 взяв невстановлену горючу речовину, та облив нею ОСОБА_7 , після чого підпалив її одяг та разом із малолітньою дитиною ОСОБА_8 покинув місце вчинення кримінального правопорушення.

Отже, своїми протиправними діями ОСОБА_4 спричинив ОСОБА_7 тілесні ушкодження у вигляді проникаючого колото-різаного поранення лівої половини грудної клітини з ушкодженням легені та серця. Від отриманих тілесних ушкоджень, ІНФОРМАЦІЯ_2 у приміщенні лікарні КМК ЛШМД, яка розташована за адресою: м. Київ, вул. братиславська, буд. 3, ОСОБА_7 померла.

Орган досудового розслідування вважає, що ОСОБА_4 обґрунтовано підозрюється у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

Слідчий посилається на те, що підставою звернення з клопотанням про продовження строку дії запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою у відношенні підозрюваного ОСОБА_4 , відповідно до вимог п. 4 ч. 1 ст. 184 КПК України, є встановлення під час досудового розслідування наявність ризиків, передбачених п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, зокрема можливість ОСОБА_4 переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на свідків у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, учинити інше кримінальне правопорушення, а також неможливість закінчення досудового розслідування протягом строку визначеного запобіжного заходу ОСОБА_4 .

У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 підтримав клопотання та доводи, що його обґрунтовують, просив слідчого суддю клопотання задовольнити, посилаючись на доводи вказані у ньому, враховуючи наявність обґрунтованої підозри та ризиків передбачених пунктами 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України.

Крім того, прокурор, на виконання вимог ст. 194 КПК України, в обґрунтування продовження строку тримання під вартою підозрюваному ОСОБА_4 , посилається на наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України. Зокрема, на думку прокурора, про наявність ризику, передбаченого п. 1 ч. 1 ст. 177 КПК України свідчить тяжкість злочину, а саме згідно з ст. 12 КК України, вказаний злочин відноситься до категорії особливо тяжких, та покарання за його вчинення передбачено у вигляді позбавлення волі від семи до п`ятнадцяти років, а тому ОСОБА_4 може покинути підконтрольну територію України.

Ризиком того, що ОСОБА_4 може незаконно впливати на свідків є те, що підозрюваному відомо місце їх проживання та місце роботи, оскільки останній ознайомлений зі змістом протоколів допитів свідків. Підозрюваний шляхом погрози, підкупу може схиляти свідків до дачі неправдивих показань, відмови від участі у кримінальному провадженні, що негативно вплине на хід досудового розслідування.

Ризиком того, що підозрюваний ОСОБА_4 може вчинити інше кримінальне правопорушення є те, що підозрюваний не має, легальних та постійних джерел доходу, належних засобів для існування.

Крім того, підозрюваний ОСОБА_4 може перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином.

Захисник ОСОБА_5 у судовому засіданні просив відмовити у задоволенні клопотання слідчого чи обрати іншій, більш м`який запобіжний захід. Посилаючись на те, що мама та сестра потерпілої не мають жодних претензій до підозрюваного, що на думку захисника, є значним елементом при вирішенні питання щодо запобіжного заходу.

Підозрюваний ОСОБА_4 підтримав думку захисника та просив відмовити у задоволенні клопотання слідчого, обрати інший більш м`який запобіжний захід не пов`язаний з триманням під вартою. Також пояснив, що мати та сестра потерпілої не мають до нього буть-яких претензій. При цьому, підозрюваний не заперечував щодо тих подій, які вказані в клопотанні та повідомлені про підозру, зокрема тих, що ним завдано декілька ударів потерпілій ножем. Між тим зазначив, що не бажав смерті потерпілої, хоча припускав, що вона може померти від того, що він їй спричинив удари ножем в ділянку тулуба де розташовано серце. Учинив це лише з тих підстав, що бажав урятувати їх спільну дитину, на яку потерпіла енергетично погано впливала.

Вислухавши прокурора, підозрюваного та захисника, дослідивши надані до клопотання матеріали кримінального провадження, суд дійшов наступних висновків.

У судовому засіданні встановлено, що в провадженні Оболонського УП ГУНП в м. Києві перебуває кримінальне провадження, внесене 05.03.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000446, за ознаками злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України.

05.03.2022 ОСОБА_4 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України, у рамках зазначеного кримінального провадження та 07.03.2022 слідчим суддею Оболонського окружного суду міста Києва обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, який згодом було продовжено.

В якості підтвердження обґрунтованості підозри ОСОБА_4 органом досудового розслідування до матеріалів клопотання надано такі докази:

- медична довідка КНП «Київська міська клінічна лікарня №17» № 313, згідно якої перераховано отримані травми потерпілою ОСОБА_9 ;

- протокол огляду місця події від 05.03.2022, згідно якого було оглянуто квартиру АДРЕСА_2 , де було виявлено та вилучено змив речовини бурого кольору, жіночу сорочку зі слідами бурого кольору та двома прорізами, ніж кухонний зі слідами речовини бурого кольору, два ключі від квартири;

- протокол допиту свідка ОСОБА_10 від 05.03.2022, згідно якого він надавав медичну допомогу жінці у квартирі АДРЕСА_2 ;

- протокол допиту свідка ОСОБА_11 від 05.03.2022, згідно якого до нього підійшов невідомий чоловік з дитиною та розповів, що намагався врятувати сина шляхом нанесення ножових поранень цивільній дружині;

- протокол пред`явлення для впізнання за фотознімками від 05.03.2022, згідно якого свідок ОСОБА_11 на фотознімку № 3 впізнав особу за формою носа, губ, зачіскою, бородою на обличчі. Відповідно до довідки до протоколу впізнання, особа під № 3 є ОСОБА_4 ;

- протокол допиту свідка ОСОБА_12 від 05.03.2022, згідно якого до нього підійшов невідомий чоловік з дитиною та розповів, що намагався врятувати сина шляхом нанесення ножових поранень цивільній дружині;

- протокол пред`явлення для впізнання за фотознімками від 05.03.2022, згідно якого свідок ОСОБА_12 на фотознімку № 2 впізнав особу за формою носа, губ, зачіскою, бородою на обличчі. Відповідно до довідки до протоколу впізнання, особа під № 2 є ОСОБА_4 ;

- протокол допиту свідка ОСОБА_13 від. 03.06.2022, згідно якого остання жодних претензій до підозрюваного не має;

- висновок експерта Київського міського клінічного бюро судово-медичної експертизи № 021-1175-2022 від 25.07.2022, висновок експертного дослідження № 082-544-2022, та висновок експертного дослідження № 061-451-2022;

- протокол допиту свідка ОСОБА_14 від 08.07.2022, згідно якого остання раніше перебувала у шлюбі разом із ОСОБА_4 та за час спільного проживання проявляв себе як спокійний та врівноважений чоловік;

- висновок судово-психіатричного експерта № 185 від 14.06.2022, згідно з яким ОСОБА_4 на час скоєння кримінального правопорушення не виявляв будь яких ознак психічного захворювання, однак виявляє акцентуації рис особистості (згідно із МКх-10, Z 73.1).

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.

При цьому, суд ураховує, що поняття обґрунтована підозра не визначене у національному законодавстві, але, зважаючи на вимоги, закріплені у статті 9 КПК України, а також статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суд враховує позиції Європейського суду з прав людини викладені в його рішеннях.

Так, у п. 32 справи «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» (Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom, Series А, № 182) від 30 серпня 1990 року зазначено, що обґрунтована підозра це коли існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.

На думку суду, обґрунтованість підозри повинна бути визначена враховуючи положення ст. 94 КПК України, а саме, що слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.

Отже, дослідивши у судовому засіданні надані органом досудового розслідування докази, суд дійшов висновку про те, що вони є такими, що обґрунтовують підозру ОСОБА_4 в інкримінованому злочині, тобто можливості того, що ОСОБА_4 міг вчинити правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 115 КК України - тобто умисне протиправне заподіяння смерті іншій людині (вбивство).

Відповідно до ч. 2 ст. 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу, окрім обґрунтованої підозри, є також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.

Згідно з ст. 176 КПК України запобіжними заходами є: 1) особисте зобов`язання; 2) особиста порука; 3) застава; 4) домашній арешт; 5) тримання під вартою.

Відповідно до ч. 1 ст. 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу, крім випадків, передбачених частиною п`ятою статті 176 цього Кодексу.

Згідно з п. 4 ч. 2 ст. 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше не судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад п`ять років.

Відповідно до пунктів 1-5 ч. 1 ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.

Як свідчать пояснення прокурора в судовому засіданні, підставою застосування до ОСОБА_4 , як і продовження строку тримання під вартою, є наявність ризиків, передбачених пунктами п. 1, 3, 4, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, які обґрунтовують наявність підстав для застосування запобіжного заходу ОСОБА_4 у вигляді тримання під вартою, а саме переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, незаконно впливати на потерпілого та свідків у цьому ж кримінальному провадженні, перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином, вчинити інше кримінальне правопорушення.

Досліджуючи матеріали клопотання, надані докази, пояснення прокурора, беручи до уваги пояснення підозрюваного в судовому засіданні, а також особистість ОСОБА_4 , суд погоджується з тим, що на даний час наявні ризики того, що ОСОБА_4 може переховуватися від органу досудового розслідування та суду, вчинити інший злочин,

Оскільки наразі, на думку суду, підозрюваний виказує, згідно із наданими ним показаннями в судовому засіданні та які підтверджуються показаннями, які надані в якості підозрюваного, певні міркування, що неправильно, на думку суду, відображають дійсність, саме через які останній є небезпечними для життя та здоров`я як самого підозрюваного, членів родини (дитині) так і суспільства в цілому. Що свідчить про необхідність ізолювання особи від суспільства. А отже, підозрюваний свідомо чи не свідомо може переховуватися, а також заподіяти шкоду інших особам, тобто учинити інше кримінальне правопорушення.

Між тим, на думку суду, відсутні ризики, а саме перешкоджання кримінальному провадженню іншим чином, а також, що підозрюваний може незаконно впливати на свідків, оскільки на його обґрунтування не було наведено жодних пояснень та не надано відповідних доказів. Ризик щодо перешкоджанню кримінального провадження іншим чином, на думку суду, може полягати лише в діях, які не охоплені п. 1, 2, 3, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України, але прокурором такі дії навіть не були наведені в судому засіданні для їх оцінки.

Ризик незаконного впливу на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні не підтверджені в судовому засіданні прокурором, оскільки відсутні документи, які могли б підтвердити, що підозрюваний вчиняв подібні дії у минулому, показання свідків, дані про особу, підтверджуючі його протиправну поведінку, інформація про притягнення особи до кримінальної відповідальності або до адміністративної відповідальності, інформація про кримінальні зв`язки особи. Крім того, як пояснив прокурор у судовому засіданні, потерпілим будь-яка особа в кримінальному провадженні поки не визнавалась.

Суд не бере до уваги посилання захисника на те, що мати та сестра потерпілої не мають претензій до підозрюваного, бо метою застосування запобіжного заходу є уникнення настання ризиків, які визначені в ч. 1 ст. 177 КПК України. Звісно, думка потерпілих є важливою, однак в даному провадженні не йде мова про приватне обвинувачення, від якого потерпіла особа може відмовитись, а за відсутності претензій вважати відсутність непоправної шкоди (настання смерті).

Відповідно до ст. 178 КПК України, слідчий суддя, оцінюючи клопотання слідчого, ураховує тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному у разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого злочину, зокрема, що ОСОБА_4 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, за який передбачено покарання у виді позбавлення строком від семи до п`ятнадцяти років, вагомість наявних у кримінальному провадженні доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення.

Згідно з частинами 1, 3 ст. 196 КПК України під час розгляду клопотання про продовження застосування запобіжного заходу, яке розглядається за правилами обрання запобіжного заходу, слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.

Наведені, на думку суду, обставини свідчать у судовому засіданні прокурор довів обставини, передбачені п. 1 ч. 1 ст. 194 КПК України, а саме наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого злочину, як і обставини, передбачених п. 2, 3 тобто існування ризиків та наявність достатніх підстав для застосування запобіжного заходу як тримання під вартою (п. 1, 5 ч. 1 ст. 177 КПК України), який є винятковим запобіжним заходом, і що інший більш м`який запобіжний захід не буде достатнім для запобіганню встановлених у судовому засіданні ризиків. Оскільки встановлені у судовому засіданні обставини свідчать про те, що застосування до підозрюваного ОСОБА_4 лише такого виняткового запобіжного заходу як тримання під вартою є, наразі, необхідним для запобігання встановленим у судовому засіданні ризикам, які усунути застосуванням іншого, більш м`якого, запобіжного заходу, який є цілком обґрунтованим, відповідним особі підозрюваного, а також меті запобіжного заходу.

Суд зауважує, що ним перевірено у судовому засіданні, що закінчити досудове розслідування неможливо, внаслідок виконання великого обсягу роботи та особливої складності кримінального провадження. Так, як видно з клопотання, з метою забезпечення належного виконання завдань кримінального провадження, під час досудового розслідування проведено ряд слідчих (розшукових) та процесуальних дій спрямованих на отримання та перевірку зібраних доказів, разом з тим, на даний час необхідно вирішити питання про зміну раніше повідомленої підозри з урахуванням зібраних доказів, виконати вимоги, передбачені ст. 209 КПК України, прийняти законне процесуальне рішення.

Суд також погоджується, що без проведення зазначених процесуальних дій завершити досудове розслідування у кримінальному провадженні неможливо. При цьому, слід урахувати, що через введення на території України військового стану, експертні установи не працюють чи працюють в не повному складі.

Тож, на думку суду, клопотання слідчого відповідає вимогам ст. 199 КПК України та є підставою для його задоволення, та продовженню строку тримання під вартою підозрюваному в межах строку досудового розслідування.

Разом з цим, ураховуючи вимоги ч. 4 ст. 183 КПК України суд вважає за необхідне при постановленні ухвали про продовження застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою не визначати розмір застави.

Керуючись статтями 7, 110, 131, 132, 176-178, 183, 186, 193-197, 199, 309, 369-372, 376, 395 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання слідчого, подане в рамках кримінального провадження, внесеного 05.03.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000446, про продовження строку дії запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_4 , підозрюваного в вчиненні злочину, передбаченого ч. 1 ст. 115 КК України задовольнити.

Продовжити ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , строк дії запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою строком на 60 (шістдесят) днів.

Альтернативний запобіжний захід у вигляді застави підозрюваному ОСОБА_4 не визначати.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення та діє до 24 вересня 2022 року, але не може перевищувати меж строку досудового розслідування кримінального провадження, у випадку його не продовження, або не зверненням із обвинувальним актом до суду.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга безпосередньо до Київського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її оголошення.

Якщо ухвалу слідчого судді було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, або за участі осіб, які приймали участь дистанційно, строк апеляційного оскарження для таких осіб обчислюється з дня отримання ними копії судового рішення.

Копію ухвали невідкладно надати підозрюваному, захиснику та прокурору.

Слідчий суддя ОСОБА_1