ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД

УХВАЛА

м. Фастів Київська область 20.09.2022 року

Слідчий суддя Фастівського міськрайонного суду ОСОБА_1 ,

з участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні клопотання сторони кримінального провадження прокурора Фастівської окружної прокуратури ОСОБА_3 у кримінальному провадженні № 0001352 від 16.09.2022 року про арешт тимчасово вилученого майна,-

ВСТАНОВИВ:

20.09.2022 року до Фастівського міськрайонного суду надійшло клопотання прокурора Фастівської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт тимчасово вилученого майна.

Як зазначено в клопотанні, в провадженні слідчого відділу Фастівського РУП ГУНП в Київській області перебувають матеріали досудового розслідування, відомості про яке внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0001352 від 16.09.2022 з попередньою кваліфікацією передбаченою ч.1 ст. 369 КК України.

В ході досудового розслідування було встановлено, що 16.09.2022 року під час огляду місця події, а саме службового автомобілю марки SKODA RAPID, реєстраційний номер НОМЕР_1 , припар кованого на дорозі поблизу домоволодіння АДРЕСА_1 , виявлено та вилучено грошові кошти в сумі 1000,00 гривень банкнотами номінальною вартістю по 500 гривень в кількості 2 штук наступними номерами: ЕБ 8162616, ВА 7386714.

Зазначені грошові кошти до вказаного автомобілю поклав ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 в якості неправомірної вигоди працівникам поліції за не притягнення його до адміністративної відповідальності.

Положеннями ст. 2,7 КПК України визначені завдання кримінального судочинства, відповідно до яких, зміст і форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких зокрема відносяться: верховенство права, недоторканність права власності, забезпечення права на захист, доступ до правосуддя, забезпечення права на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності.

Одним із методів державної реакції на порушення, що носять кримінально-правовий характер, є заходи забезпечення кримінального провадження, передбачені ст. 131 КПК України, які виступають важливим елементом механізму здійснення завдань кримінального провадження при розслідуванні злочинів. Одним з таких заходів є арешт майна у кримінальному провадженні.

Відповідно до ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існують сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до ч.1 ст.171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

Частиною 2 ст. 171 КПК України встановлено, що у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Положеннями п.1 ч. 2 ст. 171 КПК України передбачене обов`язкове зазначення у клопотанні слідчого, прокурора підстави та мети відповідно положень ст.170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування арешту майна.

Разом з тим, в клопотанні відсутні обґрунтування з наданням належних доказів підстави та мети та відповідне обґрунтування арешту грошових коштів.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 167 та ч. 3 ст. 168 КПК України тимчасовим вилученням майна є фактичне позбавлення підозрюваного або осіб, у володінні яких перебуває зазначене у частині другій цієї статті майно, можливості володіти, користуватися та розпоряджатися певним майном до вирішення питання про арешт майна або його повернення. Слідчий, прокурор, інша уповноважена службова особа під час затримання або обшуку і тимчасового вилучення майна або негайно після їх здійснення зобов`язана скласти відповідний протокол.

Згідно ч. 2 ст. 223 КПК України підставами для проведення слідчої (розшукової) дії є наявність достатніх відомостей, що вказують на можливість досягнення її мети.
Звертаючись з даним клопотанням прокурор не зазначив та не надав доказів про те, на підставі чого було проведено огляд місця події, а саме службового автомобілю марки SKODA RAPID, реєстраційний номер НОМЕР_1 , припар кованого на дорозі поблизу домоволодіння АДРЕСА_1 .

До клопотання також не долучено постанову про визначення групи прокурорів та визначення групи слідчих, що позбавляє слідчого суддю перевірити повноваження осіб, які звернулися з даним клопотанням (при цьому опис клопотання складено слідчим).

Згідно ч. 3 ст. 172 КПК України слідчий суддя, суд встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст.170-172 КПК України, слідчий суддя

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора Фастівської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт тимчасово вилученого майна в рамках кримінального провадження № № 0001352 від 16.09.2022 року повернути прокурору для усунення недоліків та встановити строк в сімдесят дві години для усунення недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заперечення проти неї можуть бути подані під час підготовчого провадження в суді.

Слідчий суддя ОСОБА_1