Справа № 953/5060/22
н/п 1-кс/953/3350/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"15" вересня 2022 р. Київський районний суд м. Харкова у складі:

слідчого судді - ОСОБА_1 ,

при секретарі - ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Харкова клопотання прокурора відділу Харківської обласної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню за № 0002515 від 26.07.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України, -

встановив:

14.09.2022 о 14:02 год. на адресу суду поштою надійшло клопотання прокурора відділу Харківської обласної прокуратури ОСОБА_3 , в якому прокурор просить накласти арешт на майно, яке належить гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: мобільний телефон чорного кольору «Redmi 9C NFC», IMEI 1 НОМЕР_1 IMEI 2 НОМЕР_2 , модель: M2006C3MNG, із сім-карткою з № НОМЕР_3 .

Місцем зберігання арештованого майна визначити СВ УСБ України в Харківській області, розташоване за адресою: м. Харків, вул. Мироносицька, буд. 2.

На обґрунтування клопотання прокурор зазначає, що СВ УСБ України в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002515 від 26.07.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України.

Під час досудового розслідування встановлено, що під час здійснення російською федерацією військової агресії і нападу на Україну, громадянин України ОСОБА_4 на добровільній основі погодився зайняти посаду старости селища Чкалівське Чугуївського району Харківської області, яке знаходилось на тимчасово окупованій території та виконував організаційно-розпорядчі функції, погоджуючи свої дії у незаконних органах влади.

Прокурор зазначає, що 10.09.2022 о 12:00 год. ОСОБА_4 , після викриття, затриманий слідчим в порядку ст. 208 КПК України та цього ж дня останньому повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України.

10.09.2022 ОСОБА_4 на добровільній основі надав власний мобільний телефон чорного кольору «Redmi 9C NFC», IMEI 1 НОМЕР_1 IMEI 2 НОМЕР_2 , модель: M2006C3MNG, із сім карткою з № НОМЕР_3 , для проведення з ним слідчих дій.

В процесі поверхневого огляду телефону було відкрито месенджер «Телеграм», в якому було виявлено особистий профіль « ОСОБА_5 » з номером мобільного телефону НОМЕР_4 . При огляді змісту месенджера, серед переписок та пабліків (основна частина з яких має проросійське спрямування), було виявлено переписки з особами, з якими ОСОБА_4 обговорював своє призначення на посаду старости Чкаловської ОТГ, позиціонувавши себе як «представитель поселка», з подальшою участю в засіданнях окупаційної адміністрації в м. Балаклія.

Крім того у вкладці «Галерея», серед іншого, не було виявлено матеріалів, що мали б значення для кримінального провадження, проте існують достатні підстави вважати, що підозрюваний міг знищити докази своєї протиправної діяльності. На підставі цього, допускається можливість відновлення раніше знищених матеріалів, для доказування протиправної діяльності ОСОБА_4 .

Прокурор посилаючись на ч. 1 ст. 98, ч.ч. 1, 2, 3 ст. 170 КПК України, з метою повного, об`єктивного та всебічного розслідування всіх обставин вчиненого кримінального правопорушення, проведення судової експертизи, збереження речових доказів, запобігання можливості приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження зазначеного майна, а також враховуючи, що вилучена річ, зберегла на собі сліди кримінального правопорушення, просить накласти арешт на майно, вилучене 10.09.2022 під час затримання в порядку ст. 615 КПК України гр. ОСОБА_4 .

В судове засідання прокурор не з`явився, викликався належним чином. 15.09.2022 через канцелярію суду подав заяву про розгляд клопотання про арешт майна без його участі, клопотання підтримав, просив про його задоволення. Також просив долучити до матеріалів клопотання заяву власника майна ОСОБА_4 про розгляд клопотання про арешт майна без його участі, проти задоволення клопотання не заперечує (а.с. 61-62).

Враховуючи вимоги ч. 1 ст. 172 КПК України, слідчий суддя вважає за можливе розглянути клопотання без участі власника майна та прокурора.

Більш того, власник майна, який не був присутнім при розгляді клопотання про арешт майна, має право заявити клопотання про скасування арешту майна в порядку та на підставах, визначених ст. 174 КПК України.

Слідчий суддя, дослідивши надані докази, встановив, що СВ УСБ України в Харківській області здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні, внесеному 26.07.2022 до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002515, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України (а.с. 4).

10.09.2022 під час затримання гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , останнім добровільно видано мобільний телефон чорного кольору «Redmi 9C NFC», IMEI 1 НОМЕР_1 IMEI 2 НОМЕР_2 , модель: M2006C3MNG, із сім карткою з № НОМЕР_3 (а.с. 35-39).
Клопотання про арешт майна подано до поштового відділення 12.09.2022 (а.с. 59) та надійшло до суду 14.09.2022 о 14:02 год. (а.с. 1).

Відповідно до вимог ст. 116 КПК України, строк не вважається пропущеним, якщо скаргу або інший документ здано до закінчення строку на пошту або передано особі, уповноваженій їх прийняти.

Таким чином, прокурором дотримано вимоги закону щодо звернення в межах встановленого суддею строку з клопотанням про арешт майна до суду.
Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно до ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст. 98 КПК України, документи є речовими доказами, якщо вони містять ознаки, зазначені в частині першій цієї статті.

Відповідно до ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

10.09.2022 о 17:55 год. ОСОБА_6 повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України (а.с. 43-46).
Постановою слідчого 1-го відділення СВ УСБ України в Харківській області ОСОБА_7 , від 11.09.2022, майно вилучене 10.09.2022 під час затримання гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , визнано речовим доказом у кримінальному провадженні № 0002515 від 26.07.2022 за ч. 5 ст. 111-1 КК України (а.с. 55-56).

Згідно з ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).

Прокурором доведено, що вищевказане майно має значення для забезпечення даного кримінального провадження, за існування розумних підозр вважати, що це майно є доказом злочину, за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 КПК України.

Вилучене відповідно до заяви про добровільну видачу майна та протоколу затримання особи, підозрюваної у вчиненні злочину від 10.09.2022 майно, яке зазначено в клопотанні прокурором, підлягає арешту, оскільки не застосування такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна може в подальшому перешкодити кримінальному провадженню.

Отже, на виконання вимог ч. 1 ст. 173 КПК України прокурор довів слідчому судді необхідність арешту майна, а також наявність ризиків, передбачених ч. 1 ст. 170 КПК України.

Відповідно до ч. 4 ст. 173 КПК України слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

На підставі викладеного вище, слідчий суддя приходить до висновку про наявність правових підстав до арешту майна, враховує можливість використання його як доказу у даному кримінальному провадженні, наслідки арешту майна, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а тому клопотання про арешт майна підлягає задоволенню.

З огляду на неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснювалося, що відповідає положенням ч. 4 ст. 107 КПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 7, 98, 107, 132, 167, 170-173, 309, 372, 376 КПК України, слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора відділу Харківської обласної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна по кримінальному провадженню за № 0002515 від 26.07.2022, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 111-1 КК України, - задовольнити.

Накласти арешт на майно, яке належить гр. ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: мобільний телефон чорного кольору «Redmi 9C NFC», IMEI 1 НОМЕР_1 IMEI 2 НОМЕР_2 , модель: M2006C3MNG, із сім-карткою з № НОМЕР_3 , - до скасування арешту у встановленому нормами КПК України порядку.

Місцем зберігання арештованого майна визначити СВ УСБ України в Харківській області, розташоване за адресою: м. Харків, вул. Мироносицька, буд. 2, згідно з Порядком зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 19.11.2012 № 1104.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Ухвала підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1