Справа № 991/2661/22
Провадження 1-кс/991/2680/22
ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
УХВАЛА
03 серпня 2022 року м. Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 ,

за участю:

секретаря судового засідання ОСОБА_2 ,

детектива ОСОБА_3 ,

представників володільця майна ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 ,

представника АРМА ОСОБА_7 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі судових засідань Вищого антикорупційного суду клопотання прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора ОСОБА_8 про визначення порядку зберігання речових доказів у межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000725 від 16.11.2020,

ВСТАНОВИВ:

26.07.2022 року до Вищого антикорупційного суду надійшло клопотання прокурора четвертого відділу Управління процесуального керівництва, підтримання державного обвинувачення та представництва в суді Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора ОСОБА_8 про визначення порядку зберігання речових доказів.

На підставі протоколу автоматичного визначення слідчого судді від 26.07.2022 вказане клопотання було передане на розгляд слідчого судді Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 .

1.Зміст поданого клопотання
В обґрунтування поданого клопотання прокурором зазначено, що Спеціалізованою антикорупційною прокуратурою здійснюється процесуальне керівництво у кримінальному провадженні № 0000725 від 16.11.2020 за ч. 2 ст. 364 КК України.

Так, в ході досудового розслідування встановлено, що в 2016-2017 роках службові особи Київської міської митниці ДФС та Київської митниці ДФС, діючи всупереч вимог Митного кодексу України, зловживаючи своїм службовим становищем, в зоні діяльності митних постів «Столичний» та «Святошин» систематично здійснювали митне оформлення імпортованих в Україну товарів за митними деклараціями із недостовірними відомостями про митну вартість товарів, чим сприяли протиправній діяльності по заниженню митної вартості товарів, задекларованих від імені низки підприємств, серед яких ТОВ «КРІССИСТЕМС» (), ТОВ «РЕМБУДСТАР» (), ТОВ «ПЛЮС-ГРАНІТ-ІНВЕСТ» (), ТОВ «ЛАНИСТЕР» () ТОВ «ТРАНСКОМ БУД» (), ТОВ «АКСОН МАКСІМА ТРЕЙД» (),ТОВ «ЕЛАРА ТРЕЙД» (), що спричинило тяжкі наслідки державним інтересам.

Прокурор зазначає, що ухвалами слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 19.10.2017 (справа № 760/22124/17) та від 20.10.2017 (справа № 760/22125/17), постановлених у кримінальному провадженні № 0000682 від 11.10.2017, накладено арешти на грошові кошти, які надійшли від вказаних юридичних осіб рахунки Київської міської митниці ДФС та Київської митниці ДФС, а саме:

-на гроші у безготівковій формі, що знаходяться на рахунку Київської митниці ДФС № 0026 у Головному управлінні Державної казначейської служби України у місті Києві та надійшли на даний рахунок від ТОВ «ЛАНИСТЕР» в сумі 105 780 938,33 гривень, ТОВ «ПЛЮС-ГРАНІТ- ІНВЕСТ» в сумі 52 287 606,90 гривень, ТОВ «ТРАНСКОМ БУД» в сумі 14 710 283,70 гривень, ТОВ «АКСОН МАКСІМА ТРЕЙД» в сумі 82 527 706,83 гривень, ТОВ «ЕЛАРА ТРЕЙД» в сумі 34 156 206,48 гривень,

-на гроші у безготівковій формі, які надійшли на рахунок Київської міської митниці ДФС № 0026 у Головному управлінні Державної казначейської служби України у місті Києві від ТОВ «КРІССИСТЕМС» в сумі 4 704 685,24 гривень та ТОВ «РЕМБУДСТАР» в сумі 5 772 327,03 гривень.

Водночас, надалі а саме - 26.11.2019 кримінальне провадження № 0000682 об`єднано у одне кримінальне провадження з кримінальним провадженням № 0000636, та кримінальному провадженню надано № 0000636. Після цього, 16.11.2020 з кримінального провадження № 0000636 виділено матеріали досудового розслідування в окреме кримінальне провадження № 0000725 щодо кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України, а саме, за фактом зловживання службовим становищем службовими особами Київської міської митниці ДФС та Київської митниці ДФС, під час митного оформлення товарів ТОВ «КРІССИСТЕМС», ТОВ «РЕМБУДСТАР», ТОВ «ПЛЮС-ГРАНІТ- ІНВЕСТ», ТОВ «ЛАНИСТЕР», ТОВ «ТРАНСКОМ БУД», ТОВ «АКСОН МАКСІМА ТРЕЙД», ТОВ «ЕЛАРА ТРЕЙД» та інших.

Таким чином, стверджує детектив, в кримінальне провадження № 0000725 виділено всі матеріали досудового розслідування за вказаним фактом, в тому числі щодо накладення арештів на грошові кошти, які надійшли від цих юридичних осіб на рахунки Київської міської митниці ДФС та Київської митниці ДФС.

Водночас, після ухвалення судом рішень про накладення арештів на ці кошти, вони перебували на рахунках Київської міської митниці ДФС № 0026 та Київської митниці ДФС № 0026 у Головному управлінні Державної казначейської служби України у м. Києві.

У подальшому 30.03.2018 Солом`янським районним судом м. Києва ухвалено рішення про передачу вказаних грошових коштів в управління Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів.

Прокурор стверджує, що на виконання абз. 2 п. 2 ч. 1 ст. 20 ЗУ «Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів», агентством вживались заходи спрямовані на прийняття в управління зазначених вище грошових коштів.

У той же час, у зв`язку із невиконанням митними органами платіжних вимог про перерахування грошових коштів на рахунок Національного агентства У країни з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів вони не надійшли.

При цьому, на виконання наказу Міністерства фінансів України від 25.10.2019 № 454, після постановлення ухвали про передачу коштів в депозитні рахунки відкриті в Державній казначейській службі України, а саме: Київська митниця ДФС, рахунок НОМЕР_1 , Київська міська митниця ДФС, рахунок НОМЕР_2 .

Прокурор, посилаючись на положення ст. ст. 131, 100 КПК України вказує про необхідність передати вказані речові докази у цьому кримінальному провадженні, а саме грошові кошти у безготівковій формі, що надійшли на рахунок Київської митниці ДФС та Київської міської митниці, в управління АРМА у порядку та на умовах, визначених ст.ст. 19-20 Закону України «Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів».

Так, прокурор стверджує, що АРМА, управляючи активами, забезпечує збереження активів, на які накладено арешт, та їх економічну вартість.

Крім того, прокурор просить зобов`язати Київську міську митницю ДФС та Київську митницю ДФС перерахувати на рахунок АРМА (код отримувача 41037901, банк отримувача AT «Ощадбанк», рахунок отримувача НОМЕР_3 ) вказані арештовані грошові кошти.

2.Позиції сторін в судовому засіданні
В судове засідання прокурор ОСОБА_8 не з`явився, однак до матеріалів долучив доручення, яким доручив детектива ОСОБА_3 взяти участь у розгляді поданого клопотання.

Детектив ОСОБА_3 в судовому засіданні підтримав вимоги клопотання та просив їх задовольнити. Додатково подав заяву про уточнення прохальної частини поданого клопотання в частині розмірів грошових коштів, які просить передати у управління АРМА, зокрема щодо розміру грошових коштів, які арештовані ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 20.10.2017, та які знаходяться на рахунку Київської митниці ДФС №026 у ГУ ДКС у м. Києві та надійшли від «ТРАНСКОМ БУД» () в сумі 11 968 484,61 гривень, ТОВ «АКСОН МАКСІМА ТРЕЙД» () в сумі 82 496 742, 90 гривень.

Також детектив просив долучити матеріали кримінального провадження, якими обґрунтовується відповідність грошових коштів ознакам речового доказу. Крім того, детектив вказав, що передача таких речових доказів не зашкодить цьому кримінальному провадженню, та їх передача в управління АРМА забезпечить збереження їх економічної вартості, особливо в умовах інфляції.

Представники володільців майна підтримали вимоги клопотання та просили його задовольнити. Так, представник Київської міської митниці ДФС ОСОБА_5 вказав, що нормативно-правове регулювання не передбачає можливість перерахувати кошти, що знаходяться на рахунках ДКС у м. Києві, а тому необхідне судове рішення з формулюванням про зобов`язання. Таку ж позицію підтримав представник Київської митниці ОСОБА_4 (як правонаступник вказаних митниць ДФС). Представниця Київської митниці ДФС ОСОБА_6 наголосила, що рішення суду, у разі передачі речових коштів до управління АРМА, має конкретно вирішити спосіб передачі та виконавця рішення.

Представник АРМА ОСОБА_7 не заперечував проти задоволення цього клопотання.

3.Оцінка та мотиви слідчого судді

3.1.Щодо повноважень слідчого судді розглядати вказане клопотання за наявності попередньої ухвали
Зі змісту клопотання та долучених до нього матеріалів, слідчим суддею встановлено, що у межах вказаного кримінального провадження уже існує ухвала слідчого судді про визначення порядку зберігання речових доказів, щодо яких заявлене це клопотання. Тому, слідчий суддя вважає, що першочергово має встановити причини невиконання вказаної ухвали та наявність підстав для розгляду поданого клопотання.

Так, ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 30.03.2018 (справа №760/7959/18, провадження №1-кс/760/4703/18) серед іншого, постановлено передати в управління АРМА грошові кошти, на які ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва від 20.10.2017 у справі № 760/22125/17 накладено арешт, а саме, гроші у безготівковій формі, що надійшли на рахунок Київської митниці ДФС № 0026 у Головному управлінні Державної казначейської служби України у місті Києві () від ТОВ «ЛАНИСТЕР» (), ТОВ «ПЛЮС-ГРАНІТ- ІНВЕСТ» (), ТОВ «ТРАНСКОМ БУД» (), ТОВ «АКСОН МАКСІМА ТРЕЙД» (), ТОВ «ЕЛАРА ТРЕЙД» (), та грошові кошти, на які ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 19.10.2017 у справі № 760/22124/17 накладено арешт, а саме гроші у безготівковій формі, що надійшли на рахунок Київської міської митниці ДФС № 0026 у Головному управлінні Державної казначейської служби України у місті Києві () від ТОВ «КРІССИСТЕМС» (), ТОВ «РЕМБУДСТАР» ().

Водночас, як вказується прокурором у клопотанні та учасниками в судовому засіданні, відповідна ухвала не була виконана та не може бути виконаною. Зокрема, з долучених матеріалів встановлено, що представниками АРМА протягом 2018 року вживалися заходи щодо прийняття в управління вказаних коштів, однак представниками ГУ ДКСУ у м. Києві було відмовлено у виконанні рішення з підстав відсутності у чинному законодавстві порядку самостійного перерахування ними коштів, що знаходяться на рахунках 3734 (митні кошти). Крім того, на існування такої прогалини у законодавстві, яка фактично унеможливлює виконання судового рішення, посилався і Міністр фінансів України у листі до АРМА від 03.05.2018 №13030-02-10/12305.

В подальшому, після постановлення ухвали про передачу коштів в управління, на виконання Наказу Міністерства фінансів України від 25.10.2019 № 454, вищевказані кошти були перераховані на депозитні рахунки - UA 1432154 Київської міської митниці ДФС, та UA 1006345 Київської митниці ДФС, відкриті в ДКС України. Вказаний Наказ Мінфіну, серед іншого, регулював розміщення арештованих грошових коштів з депозитних рахунків митниці ДФС 3734, на спеціально відкриті на ім`я митниць ДФС депозитні рахунки в органах Казначейства.

Таким чином, сторона обвинувачення вказує, що речові докази перебувають уже на інших рахунках, ніж зазначено в попередній ухвалі слідчого судді Солом`янського районного суду м. Києва від 30.03.2018, а тому її виконання є неможливим.

Досліджуючи надані прокурором матеріали та беручи до уваги, що в судовому засіданні представники володільців майна підтвердили зазначені вище обставини, а також надали підтвердження розміщення вказаних грошових коштів на рахунках НОМЕР_2 та НОМЕР_1 , а тому слідчий суддя доходить висновку, що виконання попередньої ухвали дійсно є неможливим, з огляду на відсутність коштів на рахунках, зазначених в попередній ухвалі.

Таким чином, слідчий суддя вважає можливим розгляд клопотання про визначення порядку зберігання речових доказів.

3.2.Щодо підстав для задоволення клопотання визначення порядку зберігання речових доказів
Відповідно до абз.7 ч. 6 ст. 100 КПК України, речові докази вартістю понад 200 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, якщо це можливо без шкоди для кримінального провадження, передаються за письмовою згодою власника, а в разі її відсутності - за рішенням слідчого судді, суду Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів (далі - АРМА), для здійснення заходів з управління ними з метою забезпечення їх збереження або збереження їхньої економічної вартості.

Так, за змістом ч.7 цієї ж статті у вказаному випадку, слідчий за погодженням із прокурором або прокурор звертається з відповідним клопотанням до слідчого судді Вищого антикорупційного суду, яке розглядається згідно із статтями 171-173 КПК України.

Крім того, положеннями Закону України «Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів» (далі Закон) передбачено, що АРМА є центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, що забезпечує формування та реалізацію державної політики у сфері виявлення та розшуку активів, на які може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, та/або з управління активами, на які накладено арешт або які конфісковано у кримінальному провадженні.

Таким чином, АРМА у відповідності до ст. 9 Закону забезпечує проведення оцінки, ведення обліку та управління активами, на які накладено арешт у кримінальному провадженні.

Так, п.1 ч.1 ст. 1 Закону передбачено, що активами є кошти, майно, майнові та інші права, на які може бути накладено або накладено арешт у кримінальному провадженні чи у справі про визнання необґрунтованими активів та їх стягнення в дохід держави або які конфісковані за рішенням суду у кримінальному провадженні чи стягнені за рішенням суду в дохід держави внаслідок визнання їх необґрунтованими. В той же час, згідно з ч.1 ст. 19 Закону АРМА здійснює управління активами, на які накладено арешт у кримінальному провадженні, сума або вартість яких дорівнює або перевищує 200 розмірів мінімальної заробітної плати, встановленої на 1 січня відповідного року.

Беручи до уваги, що у поданому клопотанні прокурор просить передати в управління АРМА грошові кошти, слідчий суддя бере до уваги, що ст. 20 Закону передбачено можливість управління Національним агентством України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів грошовими коштами у готівковій та безготівковій формах у будь-якій валюті, на які накладено арешт у кримінальному провадженні.

Аналізуючи вищезазначені положення КПК України та Закону, при вирішенні питання про можливість передачу вказаних у клопотанні грошових коштів в управління АРМА, слідчий суддя має встановити:

1)вартість таких активів перевищує 200 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб;

2)вказані активи є речовими доказами у цьому кримінальному провадженні;

3)на вказані речові докази накладено арешт у кримінальному провадженні;

4)така передача можлива без шкоди для кримінального провадження та її метою є забезпечення збереження таких речових доказів або збереження їхньої економічної вартості.

Відповідаючи на вказані питання, слідчий суддя виходить з таких міркувань.

3.2.1.Щодо вартості активів
Як вказувалося вище, вартість активів, які можуть бути передані до Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, має становити понад 200 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2022 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб на 01 січня становить 2481 гривень, тобто вартість активів має становити більше 496 200 грн.

З клопотання прокурора, а також долучених до нього матеріалів вбачається, що вартість активів, щодо яких вирішується питання про передачу в управління АРМА, та володільцями яких є Київська митниця ДФС та Київська міська митниця ДФС, становить 286 689 979, 22 гривень та 10 477 012,27 гривень відповідно.

З огляду на вказані розміри, слідчий суддя доходить висновку, що вартість грошових коштів явно відповідає розміру, встановленому ст. 100 КПК України та ст. 19 Закону.

3.2.2.Активи є речовими доказами у кримінальному провадженні
Згідно з матеріалами долученими до клопотання, детективами НАБУ здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000725 від 16.11.2020 за ч. 2 ст. 364 КК України.

Так, в ході досудового розслідування встановлено, що в 2016-2017 роках службові особи Київської міської митниці ДФС та Київської митниці ДФС, діючи всупереч вимог Митного кодексу України, зловживаючи своїм службовим становищем, в зоні діяльності митних постів «Столичний» та «Святошин» систематично здійснювали митне оформлення імпортованих в Україну товарів за митними деклараціями із недостовірними відомостями про митну вартість товарів, що спричинило тяжкі наслідки державним інтересам. Зокрема, за версією органу досудового розслідування службові особи вказаних митниць сприяли протиправній діяльності по заниженню митної вартості товарів ряду товариств, зокрема ТОВ «КРІССИСТЕМС» (), ТОВ «РЕМБУДСТАР» (), ТОВ «ПЛЮС-ГРАНІТ-ІНВЕСТ» (), ТОВ «ЛАНИСТЕР» () ТОВ «ТРАНСКОМ БУД» (), ТОВ «АКСОН МАКСІМА ТРЕЙД» (),ТОВ «ЕЛАРА ТРЕЙД» ().

Як встановлено слідчим суддею, обставини такої злочинної діяльності щодо різних юридичних осіб розслідувалися в межах різних кримінальних провадженнях, матеріали яких, в подальшому постановою прокурора від 26.11.2019 були об`єднані, а саме матеріали досудових розслідувань № 0000636 від 26.09.2017, № 0000682 від 11.10.2017 року, об`єднано в одне кримінальне провадження, якому присвоєно № 0000636.

Однак, в подальшому 16.11.2020 з кримінального провадження №0000636 виділено матеріали досудового розслідування в окреме кримінальне провадження № 0000725 щодо кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.364 КК України, саме за фактом зловживання службовим становищем службовими особами Київської міської митниці ДФС та Київської митниці ДФС, під час митного оформлення товарів ТОВ «КРІССИСТЕМС», ТОВ «РЕМБУДСТАР», ТОВ «ПЛЮС-ГРАНІТ- ІНВЕСТ», ТОВ «ЛАНИСТЕР», ТОВ «ТРАНСКОМ БУД», ТОВ «АКСОН МАКСІМА ТРЕЙД», ТОВ «ЕЛАРА ТРЕЙД» та інших.

З матеріалів наданих слідчим вбачається, що від імені зазначених товариств здійснювалося ввезення на митну територію України товарів за різною номенклатурою, із декларуванням суттєво заниженої митної вартості під час митного оформлення таких товарів у Київській міській митниці ДФС та Київській митниці ДФС. В подальшому, службовими особами ДФС приймалися рішення про коригування заявленої митної вартості товарів без здійснення належного контролю митної вартості товарів. Вказане, за версією слідства, здійснювалося для можливості злочинній групі незаконно повертати внесені кошти, після сплати на рахунки Київської міської митниці ДФС та Київської митниці ДФС, зазначеними товариствами різниці між сумою митних платежів, визначеною декларантом, та сумою митних платежів, обчисленою згідно з митною вартістю товарів, визначеною вказаними митницями. В подальшому, після скасування рішень про коригування заявленої митної вартості Одеським окружним адміністративним судом, кошти мали бути незаконно повернені підприємствам.

Таким чином, механізм вказаного злочину полягав у тому, що за сприяння службових осіб Київської митниці ДФС та Київської міської митниці ДФС, внесені підприємствами авансові платежі (передоплата) за сплату митних платежів, мали повертатися останнім після скасування рішень про коригування заявленої митної вартості товарів.

З матеріалів долучених до клопотання встановлено, що серед підприємств, які могли брати участь у злочинній діяльності, є ТОВ «ЛАНИСТЕР», ТОВ «ПЛЮС-ГРАНІТ- ІНВЕСТ», ТОВ «ТРАНСКОМ БУД», ТОВ «АКСОН МАКСІМА ТРЕЙД, ТОВ «ЕЛАРА ТРЕЙД», якими на рахунок Київської митниці ДФС № 0026 у ГУ ДКС України у м. Києві внесено кошти у загальній сумі 286 689 979, 22 гривень. Також на рахунок Київської міської митниці ДФС № 0026 у ГУ ДКС України у м. Києві було внесено кошти у загальній сумі 10 477 012,27 гривень ТОВ «КРІССИСТЕМС» та ТОВ «РЕМБУДСТАР».

В подальшому, вказані підприємства зверталися до Одеського окружного адміністративного суду про скасування рішення про коригування заявленої митної вартості, з метою повернення вказаних сплачених сум, що підтверджується даними листом ДФС до НАБУ від 06.10.2017 №17210/5/99-99-19-02-03-16. Водночас, додатком № 4 до вказаного листа зазначається, що ТОВ «ТРАНСКОМ БУД», ТОВ «АКСОН МАКСІМА ТРЕЙД, ТОВ «ЕЛАРА ТРЕЙД» могли подаватися позови щодо скасування рішень митниці.

На підставі встановлених обставин, постановами детектива про визнання речовими доказами від 18.10.2017, вказані грошові кошти були визнані речовими доказами. Так, постановою від 18.10.2017 гроші, що надійшли на рахунок Київської митниці ДФС № 0026 у Головному управлінні Державної казначейської служби України у місті Києві від ТОВ «ЛАНИСТЕР» () в сумі 105 780 938,33 гривень, ТОВ «ПЛЮС-ГРАНІТ- ІНВЕСТ» () в сумі 53 318 725,11 гривень, ТОВ «ТРАНСКОМ БУД» () в сумі 11 968 484,61 гривень, ТОВ «АКСОН МАКСІМА ТРЕЙД» () в сумі 82 496 742, 90 гривень, ТОВ «ЕЛАРА ТРЕЙД» () в сумі 34 842 895, 07 гривень визнані доказами, оскільки містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження та набуті кримінально протиправним шляхом. Постановою від 18.10.2017 гроші, що надійшли на рахунок Київської міської митниці ДФС № 0026 у Головному управлінні Державної казначейської служби України у місті Києві від ряду підприємств, зокрема ТОВ «КРІССИСТЕМС» () в сумі 4 704 685,24 гривень, ТОВ «РЕМБУДСТАР» () в сумі 5 772 327,03 гривень визнані доказами, оскільки містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження та набуті кримінально протиправним шляхом.

Вирішуючи питання про відповідність вказаних грошових коштів ознакам речового доказу, передбаченими ст.98 КПК України, слідчий суддя вважає, що з огляду на механізм вказаного злочину, послідовність та характер дій осіб, направлені на реалізацію злочинного плану, грошові кошти, внесені вказаними підприємствами на відповідні рахунки Київської міської митниці ДФС та Київської митниці ДФС відповідають ознакам речового доказу, а саме:

- такі кошти містять відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а саме відомості про дату платежів, розміри, валюту та джерело походження грошових коштів, а також їх спрямування підтверджує безпосереднє їх внесення відповідним ТОВ на рахунок митних органів для реалізації злочинного плану;

-є предметом, що був об`єктом кримінально протиправних дій, оскільки дії службових осіб ДФС полягали у сприянні безпідставного заволодіння товариствами такими коштами;

-є грошима, набутими кримінально протиправним шляхом, так як всупереч вимог митного законодавства, вчинено дії, направлені на безпідставне та протиправне повернення таких коштів.

Таким чином, слідчий суддя доходить висновку, що вказані активи є речовими доказами у цьому кримінальному провадженні.

3.2.3.Речові докази є арештованими у кримінальному провадженні
Як зазначено вище, згідно із ст. ч.1 ст. 19 Закону АРМА може здійснювати управління активами, зокрема на які накладено арешт у кримінальному провадженні.

До матеріалів клопотання, прокурором долучено ухвалу слідчого судді Солом`янського районного суду від 19.10.2017 (справа 760/22124/17, провадження 1-кс/760/14958/17). Згідно з резолютивної частини вказаної ухвали встановлено, що на гроші у безготівковій формі, що надійшли на рахунок Київської міської митниці ДФС № 0026 у Головному управлінні Державної казначейської служби України у місті Києві () від ряду підприємств, в тому числі і ТОВ «КРІССИСТЕМС» () в сумі 4 704 685,24 гривень та ТОВ «РЕМБУДСТАР» () в сумі 5 772 327,03 гривень, накладено арешт.

Аналізуючи зміст вказаної ухвали, вбачається, що арешт накладено у межах кримінального провадження №0000682 від 11.10.2017 з метою збереження речових доказів, а саме грошових коштів, та з метою запобігання можливості їх приховування та відчуження, встановлено заборону користування та розпоряджання такими коштами.

Також прокурором долучено ухвалу слідчого судді Солом`янського районного суду від 20.10.2017 (справа 760/22125/17, провадження 1-кс/760/14959/17), згідно якої накладено арешт на гроші у безготівковій формі, що надійшли на рахунок Київської митниці ДФС № 0026 у Головному управлінні Державної казначейської служби України у місті Києві () від ТОВ «ЛАНИСТЕР» () в сумі 105 780 938,33 гривень, ТОВ «ПЛЮС-ГРАНІТ- ІНВЕСТ» () в сумі 53 318 725,11 гривень, ТОВ «ТРАНСКОМ БУД» () в сумі 11 968 484,61 гривень, ТОВ «АКСОН МАКСІМА ТРЕЙД» () в сумі 82 496 742, 90 гривень, ТОВ «ЕЛАРА ТРЕЙД» () в сумі 34 842 895,07 гривень. Підставою накладення арешту було збереження речового доказу безготівкових коштів, з метою уникнення приховування, перетворення чи їх знищення.

Досліджуючи вказані ухвали, слідчий суддя вважає відзначити, що арешт накладався в межах кримінального провадження №0000682 від 11.10.2017, матеріали якого були об`єднані з кримінальним провадженням №0000636 з присвоєнням номеру провадження останнього. В подальшому постановою прокурора про виділення матеріалів досудового розслідування від 16.11.2020, з матеріалів кримінального провадження №0000636 від 26.09.2017 виділено матеріали досудового розслідування щодо кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 364 КК України в окреме кримінальне провадження, якому присвоєно №0000725 від 16.11.2020. Згідно з додатків вказаної постанови від 16.11.2020 серед матеріалів досудового розслідування виділено також копії ухвал слідчих суддів Солом`янського районного суду від 19.10.2017 (справа 760/22124/17, провадження 1-кс/760/14958/17) та 20.10.2017 (справа 760/22125/17, провадження 1-кс/760/14959/17).

Також слідчий суддя зауважує, що після накладення арешту на вказані грошові кошти, Київською митницею ДФС було підтверджено їх наявність на відкритих митницею рахунках у розмірі: від ТОВ «ЛАНИСТЕР» в сумі 105 780 938,33 гривень, ТОВ «ПЛЮС-ГРАНІТ- ІНВЕСТ» в сумі 52 287 606,90 гривень, ТОВ «ТРАНСКОМ БУД» в сумі 11 968 484,61 гривень, ТОВ «АКСОН МАКСІМА ТРЕЙД» в сумі 82 496 742, 90 гривень, ТОВ «ЕЛАРА ТРЕЙД» в сумі 34 156 206,48. Вказане пояснює розбіжності в розмірах грошових коштів, що зазначені в ухвалі про арешт від 20.10.2017 та щодо яких вирішується питання про передачу в управління АРМА.

Крім того, під час розгляду вказаного клопотання володільці майна представники Київської міської митниці ДФС, Київської митниці ДФС та Київської митниці, не заперечували факту існування арешту на вказані грошові кошти. Будь-яких відомостей про скасування арешту на грошові кошти, внесені зазначеними підприємствами, слідчому судді не надано.

З огляду на вказані обставини, слідчий суддя доходить висновку, що грошові кошти, щодо яких порушується питання про передачу в управління АРМА, є арештованими у цьому кримінальному провадженні.

3.2.4Передача в управління АРМА можлива без шкоди для кримінального провадження та її метою є забезпечення збереження таких речових доказів або збереження їхньої економічної вартості
Обґрунтовуючи необхідність передачі вказаних грошових коштів в управління АРМА, прокурор у клопотанні та детектив у судовому засіданні, зазначали, що така передача забезпечить збереження самих коштів та їх економічної вартості.

Оцінюючи можливість передачі грошових коштів без шкоди для кримінального провадження, ефективність та доцільність передачі для збереження грошей, слідчий суддя виходить з такого.

Речові докази, щодо яких порушено питання про передачу в управління АРМА, є грошовими коштами у безготівковій формі, а тому з огляду на їх форму, передача їх в управління в порядку та на підставах, визначених Законом, не зашкодить вказаному кримінальному провадженню.

Щодо передачі активів з метою їх збереження, слідчий суддя звертає увагу, що у вказаному кримінальному провадженні вже приймалося рішення про передачу в управління АРМА вказаних грошових коштів, однак з причин, описаних у п.3.1.цієї ухвали, його не було виконано. В подальшому, вказані гроші були переміщені на інший рахунок Київської міської митниці ДФС та Київської митниці ДФС, на виконання Наказу Міністерства фінансів України від 25.10.2019 № 454. Також із документів, наданих представниками володільця майна, встановлено, що Київська міська митниця ДФС та Київська митниця ДФС перебувають у стані припинення, а їх правонаступником є Київська митниця. Слідчий суддя вважає, що передача активів в управління АРМА унеможливить здійснення будь-яких дій з арештованим майном, зокрема їх переміщення на інші рахунки, а тому є доцільним заходом для збереження речового доказу та зможе запобігти його перетворенню, приховуванню, втраті.

Крім того, передача в управління АРМА речових доказів має здійснюватися з метою забезпечення збереження їх економічної вартості, а за можливості - збільшення такої вартості. Слідчий суддя враховує, що вирішується питання про передачу активів, якими є грошові кошти, а тому з огляду на специфіку передбачених законодавством способів управління такими активами, їхня економічна вартість може збільшитися. Так, відповідно до ст. 20 Закону, управління арештованими грошовими коштами у безготівковій формі у будь-якій валюті може здійснюватися, зокрема шляхом їх розміщення на депозитних рахунках Національного агентства за договором банківського вкладу на вимогу, тобто вартість таких активів за рахунок нарахування відсотків може бути збільшена.

Слушними також є доводи представників володільця майна про доцільність та актуальність передачі в управління АРМА таких коштів в умовах воєнного стану та захисту територіальної цілісності України від збройної агресії російської федерації. Так, пп.2 п.2-2 Прикінцевих та перехідних положень Закону передбачена можливість придбання за рахунок грошових коштів, розміщених на рахунках АРМА у національній валюті, облігацій внутрішньої державної позики "Військові облігації» на період воєнного стану. При цьому, військові облігації - це облігації внутрішньої державної позики, а тому кошти, які залучені від розміщення таких облігацій, зараховуються в Державний бюджет України та використовуються на безперебійне забезпечення фінансових потреб держави в умовах воєнного стану - соціальні та оборонні. Слідчий суддя вважає, що в умовах збройної агресії та повномасштабного вторгнення, цілком виправданим є залучення усіх можливих фінансових ресурсів держави для забезпечення Збройних Сил України необхідним військовим обладнанням та озброєнням, яке сприятиме відсічі ворогу та забезпечення соціальних потреб населення України .
Таким чином, слідчий суддя, не визначаючи спосіб управління арештованими коштами, вважає, що їх передача в управління АРМА, гарантуватиме не лише збереження таких коштів, але і надасть можливість збільшити їх вартість, або ж за допомогою них (без їхньої реалізації) може бути забезпечено важливі потреби держави в умовах воєнного стану.

Враховуючи вищевказане, слідчий суддя вважає за можливе визначити порядок зберігання речових доказів, шляхом передачі таких речових доказів в управління АРМА.

4.Щодо порядку передачі речових доказів в управління АРМА
В прохальній частині поданого клопотання, прокурор просить зобов`язати Київську митницю ДФС та Київську міську митницю ДФС перерахувати на рахунок АРМА грошові кошти в сумі 286 689 979, 22 та 10 477 012,27 гривень, які знаходяться на депозитних рахунках відповідних митниць НОМЕР_4 в органах ДКСУ. Аналогічне прохання було заявлене у судовому засіданні представниками володільця майна та обгрунтоване тим, що таке формулювання надасть можливість виконати судове рішення, у разі задоволення клопотання.

Однак, слідчий суддя вважає, що таке прохання не може підлягати задоволенню, оскільки положення чинного КПК України не передбачають повноважень слідчого судді/суду при розгляді клопотання про передачу арештованого майна в управління АРМА зобов`язувати власників, володільців майна чи утримувачів такого майна вчиняти з ним будь-які дії.

Порядок передачі речових доказів передбачений ч. 7 ст. 100 КПК України та абз. 2. ч.1 ст.19 Закону, за змістом яких, прокурор, у випадку прийняття рішення суду про передачу речових доказів в управління АРМА, не пізніше наступного робочого дня з моменту постановлення ухвали слідчого судді, суду надсилає копію цієї ухвали Агентству, із зверненням щодо прийняття активів, а також вживає невідкладних заходів щодо передачі цих активів.

В свою чергу, статтею 20 Закону передбачено, що передача грошових коштів відбувається не пізніше наступного робочого дня після надходження платіжної вимоги, оформленої Національним агентством, та доданих до неї копій звернення прокурора, ухвали слідчого судді, суду про накладення арешту.

Таким чином, після постановлення ухвали про передачу майна в управління АРМА, на прокурора покладено обов`язок здійснювати заходи щодо її виконання, зокрема в одноденний строк останній має направити відповідну ухвалу, а Національним агентством надсилається платіжна вимога про перерахування таких коштів.

Доводи представників володільця майна, що формулювання в ухвалі слідчого судді про зобов`язання вчинити певні дії з арештованим майном, надасть можливість виконати рішення суду, слідчий суддя вважає безпідставними. Так, в ході розгляду клопотання встановлено, що арештовані у цьому кримінальному провадженні кошти, на виконання Наказу Мінфіну №454 від 25.10.2019, були перераховані на спеціально створені рахунки для розміщення коштів, на які рішеннями суду накладено арешт, відкриті на балансі Казначейства на ім`я митниць ДФС. Відомостей про неможливість перерахування з вказаних рахунків за платіжними дорученнями АРМА, слідчому судді не надано.

Слідчий суддя відзначає, що передача вказаних грошових коштів, які перебувають в безготівковій формі на рахунках органів ДФС, в управління АРМА, можлива виключно шляхом їх перерахування з одного рахунку на інший на підставі відповідної платіжної вимоги АРМА , як це зазначено вище в ст.20 Закону.

Таким чином, слідчий суддя доходить висновку, що клопотання в частині зобов`язання Київської митниці ДФС та Київської міської митниці ДФС не підлягає задоволенню.

З огляду на викладене та керуючись статтями 98, 100, 171-173, 372, 376, 396 КПК України, слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

1.Клопотання прокурора Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора ОСОБА_8 про визначення порядку зберігання речових доказів у межах кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000725 від 16.11.2020, задовольнити.

2.Передати Національному агентству України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів для здійснення заходів з управління на підставах, у порядку та на умовах, визначених ст. ст. 19, 20 Закону України «Про Національне агентство України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів» такі речові докази:

-грошові кошти, на які ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва від 20.10.2017 у справі № 760/22125/17 накладено арешт, а саме, гроші у безготівковій формі, що надійшли на рахунок Київської митниці ДФС № 0026 у Головному управлінні Державної казначейської служби України у місті Києві () від ТОВ «ЛАНИСТЕР» () в сумі 105 780 938,33 гривень, ТОВ «ПЛЮС-ГРАНІТ- ІНВЕСТ» () в сумі 52 287 606,90 гривень, ТОВ «ТРАНСКОМ БУД» () в сумі 11 968 484,61 гривень, ТОВ «АКСОН МАКСІМА ТРЕЙД» () в сумі 82 496 742, 90 гривень, ТОВ «ЕЛАРА ТРЕЙД» () в сумі 34 156 206,48 гривень, та які зберігаються на депозитному рахунку НОМЕР_1 Київської митниці ДФС, відкритому в органах Державної казначейської служби України, у загальній сумі 286 689 979, 22 гривень,

-грошові кошти, на які ухвалою слідчого судді Солом`янського районного суду міста Києва від 19.10.2017 у справі № 760/22124/17 накладено арешт, а саме гроші у безготівковій формі, що надійшли на рахунок Київської міської митниці ДФС № 0026 у Головному управлінні Державної казначейської служби України у місті Києві () від ТОВ «КРІССИСТЕМС» () в сумі 4 704 685,24 гривень, ТОВ «РЕМБУДСТАР» () в сумі 5 772 327,03 гривень, та які зберігаються на депозитному рахунку НОМЕР_2 Київської міської митниці ДФС, відкритому в органах Державної казначейської служби України, у загальній сумі 10 477 012,27 гривень.
3.В іншій частині клопотання відмовити.

4.Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1