Справа № 638/3644/22
Провадження № 1-кс/638/680/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 липня 2022 року Дзержинський районний суд м. Харкова у складі:

Слідчого судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря ОСОБА_2 ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні зали судових засідань Дзержинського районного суду м.Харкова клопотання старшого дізнавача СД Харківське районне управління поліції № 3 ГУ Національної поліції в Харківській області капітана поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Шевченківської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні №0000506 від 02.07.2022 року за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч.4 ст.358 КК України, -

встановив:

До слідчого судді звернувся дізнавач за погодженням з прокурором із клопотанням, в якому просить накласти арешт на виявлене та вилучене у гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в ході проведення огляду місця події від 01.07.2022 за адресою: АДРЕСА_1 майно, а саме посвідчення водія серії НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ..

В обґрунтування клопотання зазначає, що 01.07.2022 року екіпажем патрульної поліції під час оформлення документів за порушення ПДР було втявлено водійське посвідчення з ознаками підробки, яке надав ОСОБА_5 .. Відомості про дане кримінальне правопорушення внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за №0000506 від 02.07.2022 року за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч.4 ст.358 КК України. Дізнавачем в ході проведення огляду місця події 01.07.2022 року за адресою: м.Харків, вул.23 Серпня 48-А у гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , було виявлено та вилучено посвідчення водія на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , серії НОМЕР_1 з ознаками підробки, а саме: відсутні захисні елементи, бланк не відповідає вимогам стандарту. Вказаний предмет є тимчасово вилученим майном, його повернення може негативно вплинути на встановлення усього кола осіб, причетних до скоєння вказаного кримінального правопорушення, оскільки у разі його повернення можуть бути вжиті заходи та вчинені дії, направлені на їх знищення, що може значно ускладнити або взагалі унеможливити встановлення об`єктивної істини у кримінальному провадженні, а також призначення та проведення необхідних судових експертиз.

В судове засідання дізнавач не з`явився, просив клопотання розглянути без його участі, клопотання підтримав.
Інші учасники кримінального провадження в судове засідання не з`явились, представник потерпілої просив клопотання розглянути без участі потерпілої та її представника.
Розглянувши клопотання, дослідивши надані докази, слідчий суддя дійшов наступного.
В провадженні СД Шевченківського відділу поліції ГУ НП в Харківській області перебуває кримінальне провадження, внесене до ЄРДР за №0000506 від 02.07.2022 року за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч.4 ст.358 КК України.

З витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань вбачається, що 01.07.2022 екіпажем патрульної поліції під час оформлення документів за порушення ПДР було виявлено водійське посвідчення з ознаками підробки, яке надав ОСОБА_5 ..

Відповідно до ч.11 ст.170 КПК України заборона або обмеження користування, розпорядження майном можуть бути застосовані лише у разі, коли існують обставини, які підтверджують, що їх не застосування призведе до приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі майна.
Відповідно до положень статті 170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.
Згідно ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення:
1) збереження речових доказів;
2) спеціальної конфіскації;
3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи;
4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.
Згідно ч.3 ст.170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Відповідно до положень ч.1 ст.98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Відповідно до ст.ст. 168, ч. 2, 236, 237 КПК України тимчасове вилучення майна: речей та документів, які мають значення для кримінального провадження, може здійснюватися також під час обшуку та огляду. Тому тимчасове вилучене майно може належати не тільки підозрюваному (ч.1 ст.167 КПК України), а й іншим особам.
Відповідно до ч.5 ст.171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено.
Встановлено, що 01.07.2022 року у період часу з 20:50 год. по 21:15 год. дізнавачем був проведений огляд місця події за адресою: АДРЕСА_1 , в ході якого виявлено та вилучено посвідчення водія на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , серії НОМЕР_1 з ознаками підробки.

Враховуючи мотиви клопотання та обґрунтування його дізнавачем, склад майна, на яке дізнавач просить накласти арешт, оцінивши потреби досудового розслідування, правову підставу для арешту майна, приймаючи до уваги, що не застосування арешту саме в такий спосіб, про який просить дізнавач, може призвести до знищення, втрати або пошкодження майна, щодо якого ставиться питання про накладення на нього арешту, впевнившись, що дізнавачем надано достатньо доказів, які вказують на вчинення кримінального правопорушення, враховуючи наслідки арешту майна для інших осіб, виходячи із розумності та співмірності обмеження в результаті накладення арешту на майно завданням кримінального провадження, суд визнає клопотання обґрунтованим і таким, що підлягає задоволенню.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст.98, 131, 132, 170-173, 309 КПК України, слідчий суддя, -

постановив:

Клопотання старшого дізнавача СД Харківське районне управління поліції № 3 ГУ Національної поліції в Харківській області капітана поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Шевченківської окружної прокуратури міста Харкова ОСОБА_4 , про арешт майна у кримінальному провадженні №0000506 від 02.07.2022 року за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч.4 ст.358 КК України задовольнити.

Накласти арешт на виявлене та вилучене у гр. ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , в ході проведення огляду місця події від 01.07.2022 за адресою: АДРЕСА_1 майно, а саме посвідчення водія серії НОМЕР_1 на ім`я ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ...

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя: ОСОБА_1