№ 178/752/21
№ 1-кп/207/140/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 жовтня 2022 року Баглійський районний суд м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді ОСОБА_1

при секретарі ОСОБА_2

за участю прокурора ОСОБА_3

захисників ОСОБА_4 , ОСОБА_5

обвинувачених ОСОБА_6 , ОСОБА_7

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Кам`янське кримінальне провадження за обвинуваченням ОСОБА_6 , ОСОБА_7 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 121 КК України,

ВСТАНОВИВ:

У судовому засіданні прокурор заявив клопотання про продовження обвинуваченим ОСОБА_6 , ОСОБА_7 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою на 60 календарних днів в зв`язку з тим, що є достатні підстави вважати, що існує ризик, передбачений ст. 177 КПК України, а саме: можуть переховуватися від суду.

Обвинувачений ОСОБА_6 та його захисник ОСОБА_4 просили у задоволенні клопотання прокурора відмовити, посилаючись на те, що прокурором не доведено існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України, а саме намір обвинуваченого переховуватись від суду. Крім того припинив існувати ризик незаконного впливу на потерпілого та свідків, оскільки останні були допитані в судовому засіданні.

Обвинувачений ОСОБА_7 та захисник ОСОБА_5 просили змінити запобіжний захід на більш м`який не пов`язаний з триманням під вартою, оскільки прокурором не доведено існування ризиків, передбачених ст. 177 КПК України.

Заслухавши прокурора, обвинувачених та їх захисників, суд приходить до наступних висновків.

Згідно ч.1, ч.2 ст. 331 КПК України під час судового розгляду суд за клопотанням сторони обвинувачення або захисту має право своєю ухвалою змінити, скасувати або обрати запобіжний захід щодо обвинуваченого. Вирішення питання судом щодо запобіжного заходу відбувається в порядку, передбаченому главою 18 цього Кодексу.

Частиною 3 статті 331 КПК України встановлено, що, незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинувачених під вартою до спливу двомісячного строку з дня застосування судом до обвинувачених запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.

Як з`ясовано у судовому засіданні, запобіжний захід у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_6 та ОСОБА_7 було продовжено до 13 жовтня 2022 року.

Суд враховує те, що ОСОБА_6 та ОСОБА_7 обвинувачуються у вчиненні тяжкого злочину проти здоров`я особи, раніше не судимі, не працюють. Суд оцінює суспільну небезпечність кримінального правопорушення, яке їм інкримінується, наявність ризику передбаченого ст.177 КПК України, а саме можливість переховування від суду. Будь-яких відомостей щодо незадовільного стану здоров`я та неможливості їх подальшого тримання під вартою до суду не надходило. Суд не вбачає підстав для змінення запобіжного заходу на більш м`який, ніж тримання під вартою

Практика ЄСПЛ не вбачає тяжкість вчиненого кримінального правопорушення як самостійну підставу утримання особи під вартою, проте таке обвинувачення у сукупності із іншими підставами збільшує ризик втечі настільки, що його неможливо відвернути, не взявши особу під варту (справа «Ілійков проти Болгарії» від 26.01.2001).

Таким чином, виходячи з положень ст.ст. 177, 178, 331 КПК України, ст.ст. 5, 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та, враховуючи матеріали справи, які свідчать, що інші запобіжні заходи не забезпечать належної поведінки обвинувачених під час розгляду справи, суд приходить до висновку, що обвинуваченим необхідно продовжити строк тримання під вартою на шістдесят днів, тобто по 02 грудня 2022 року включно.

На підставі викладеного, керуючись ст. 331 КПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Продовжити строк тримання під вартою обвинуваченим ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 121 КК України до 02 грудня 2022 року включно.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її проголошення.

Суддя ОСОБА_1