Справа № 203/2229/22
Провадження № 1-кс/0203/1777/2022
УХВАЛА

06 липня 2022 року слідчий суддя Кіровського районного суду міста Дніпропетровська ОСОБА_1 , вивчивши матеріали клопотання слідчого третього слідчого відділу (з дислокацією у м. Дніпрі) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Полтаві ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000325 від 03.07.2022 року,

встановив:

04 липня 2022 року до Кіровського районного суду м. Дніпропетровська звернувся слідчий третього слідчого відділу (з дислокацією у м. Дніпрі) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у м. Полтаві, ОСОБА_2 з клопотанням, погодженим прокурором, про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000325 від 03.07.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 286 КК України.

Відповідно до протоколу автоматичного визначення слідчого судді від 04.07.2022 року, судову справу № 203/2229/22, провадження № 1-кс/0203/1777/2022, було розподілено слідчому судді ОСОБА_1 та передано канцелярією суду 05 липня 2022 року.

Слідчий суддя, вивчивши матеріали клопотання, дійшов висновку про те, що клопотання необхідно повернути прокурору, проаналізувавши норми КПК України, з огляду на таке.

Відповідно до частини 1 статті 131 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК України), заходи забезпечення кримінального провадження застосовуються з метою досягнення дієвості цього провадження.

Згідно з частиною 3 статті 132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.

За правилами, встановленими частиною 3 статті 170 КПК України, у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Частиною 2 статті 171 КПК України встановлено, що у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; перелік і види майна, що належить арештувати; документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини 6 статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Відповідно до частини 3 статті 172 КПК України, слідчий суддя, суд, встановивши, що клопотання про арешт майна подано без додержання вимог статті 171 цього Кодексу, повертає його прокурору, цивільному позивачу та встановлює строк в сімдесят дві години або з урахуванням думки слідчого, прокурора чи цивільного позивача менший строк для усунення недоліків, про що постановляє ухвалу.

В обґрунтування клопотання слідчий зазначив, що 02 липня 2022 року в ході огляду автомобіля CHEVROLET CRUZE, д.н.з. НОМЕР_1 , було вилучено та передано на зберігання до майданчику зберігання тимчасово вилучених транспортних засобів ГУНП в Дніпропетровській області за адресою: м. Дніпро, пр. Богдана Хмельницького, 105.

Також слідчий вказав на те, що автомобіль є речовим доказом, мета арешту є збереження речових доказів та необхідність проведення автотехнічної експертизи.

Проте матеріали справи не містять копій документів щодо вилучення автомобіля під час огляду автомобіля, який проведено 02.07.2022 року, та передання його на зберігання до майданчику зберігання тимчасово вилучених транспортних засобів ГУНП в Дніпропетровській області, а також постанови про визнання автомобіля речовим доказом.

Крім цього, пунктом 10 ч. 2 ст. 36 КПК України передбачено, що прокурор, здійснюючи нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням, уповноважений погоджувати або відмовляти у погодженні клопотань слідчого до слідчого судді про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій, інших процесуальних дій у випадках, передбачених цим Кодексом, чи самостійно подавати слідчому судді такі клопотання.

За змістом ч. 1 ст. 37 КПК України, прокурор, який здійснюватиме повноваження прокурора у конкретному кримінальному провадженні, визначається керівником відповідного органу прокуратури після початку досудового розслідування. У разі необхідності керівник органу прокуратури може визначити групу прокурорів, які здійснюватимуть повноваження прокурорів у конкретному кримінальному провадженні, а також старшого прокурора такої групи, який керуватиме діями інших прокурорів.

Статтею 110 КПК України визначено, що процесуальними рішеннями є всі рішення органів досудового розслідування, прокурора, слідчого судді, суду. Рішення слідчого, прокурора приймається у формі постанови. Постанова виноситься у випадках, передбачених цим Кодексом, а також коли слідчий, прокурор визнає це за необхідне.

Відповідно до ч. 1 ст. 171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

Як видно з клопотання про арешт майна, останнє підписано слідчим третього слідчого відділу ТУ ДБР у м. Полтаві ОСОБА_3 та погоджено прокурором Дніпровської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Південного регіону ОСОБА_4 .

Проте в матеріалах клопотання відсутня постанова про призначення (визначення) прокурора, який здійснюватиме повноваження прокурора у конкретному кримінальному провадженні, та у разі необхідності групи прокурорів, які здійснюватимуть повноваження прокурорів у конкретному кримінальному провадженні.

Згідно з Положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань, порядок його формування та ведення, затвердженим наказом Генерального прокурора від 30 червня 2020 року N 298 (далі Положення), Реєстр створена за допомогою автоматизованої системи електронна база даних, відповідно до якої здійснюються збирання, зберігання, захист, облік, пошук, узагальнення даних, зазначених у пункті 1 глави 2 цього розділу, які використовуються для формування звітності, а також надання інформації про відомості, внесені до Реєстру, з дотриманням вимог кримінального процесуального законодавства та законодавства, яким врегульовано питання захисту персональних даних та доступу до інформації з обмеженим доступом.

Відповідно до п. 1 глави 2 Положення до Реєстру, вносяться відомості, у тому числі, про прізвище, ім`я, по батькові керівника органу прокуратури, прокурора, керівника органу досудового розслідування, слідчого, детектива, керівника органу дізнання, дізнавача (уповноваженої особи інших підрозділів), який вніс відомості до Реєстру та/або розпочав досудове розслідування та/або здійснює досудове розслідування чи процесуальне керівництво.

Відповідно до ч. 5 ст. 214 КПК України, до ЄРДР вносяться відомості про: 1) дату надходження заяви, повідомлення про кримінальне правопорушення або виявлення з іншого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; 2) прізвище, ім`я, по батькові (найменування) потерпілого або заявника; 3) інше джерело, з якого виявлені обставини, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення; 4) короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, наведених потерпілим, заявником чи виявлених з іншого джерела; 5) попередня правова кваліфікація кримінального правопорушення з зазначенням статті (частини статті) закону України про кримінальну відповідальність; 6) прізвище, ім`я, по батькові та посада службової особи, яка внесла відомості до реєстру, а також слідчого, прокурора, який вніс відомості до реєстру та/або розпочав досудове розслідування; 7) інші обставини, передбачені положенням про Єдиний реєстр досудових розслідувань. У Єдиному реєстрі досудових розслідувань автоматично фіксується дата внесення інформації та присвоюється номер кримінального провадження.

Витяг з Реєстру це згенерований програмними засобами ведення Реєстру документ, який засвідчує факт реєстрації в Реєстрі відомостей про кримінальне правопорушення, отриманих за визначеними у пункті 3 цієї глави параметрами, які є актуальними на момент його формування (п. 2 глави 4 Положення).

Отже, постанова керівника відповідного органу прокуратури про призначення (визначення) прокурора або групи прокурорів, які здійснюватимуть повноваження прокурорів у конкретному кримінальному провадженні є процесуальним рішенням, яке породжує певні правові наслідки в конкретному кримінальному провадженні. Натомість витяг з ЄРДР не є таким процесуальним рішенням, а долучений слідчим до матеріалів клопотання витяг з ЄРДР також не містить відомостей про ПІБ прокурора (прокурорів), який (які) здійснюють процесуальне керівництво.

Тому подане клопотання слідчим також не відповідає ч. 1 ст. 171 КПК України.

За вказаних обставин слідчий суддя доходить висновку про те, що клопотання підлягає поверненню прокурору для усунення зазначених вище недоліків.

Керуючись статтями 170-172, 369-372 Кримінального процесуального кодексу України, слідчий суддя,

ухвалиВ:

Клопотання слідчого третього слідчого відділу (з дислокацією у м. Дніпрі) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Полтаві ОСОБА_2 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0000325 від 03.07.2022 року повернути прокурору для усунення недоліків у строк 72 години (сімдесят дві години) з моменту отримання копії ухвали.

Ухвала слідчого судді набирає законної сили з моменту постановлення та оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1