Справа № 527/782/22
провадження № 1-кс/527/170/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
01 червня 2022 року слідчий суддя Глобинського районного суду Полтавської області ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Глобине клопотання старшого дізнавача сектору дізнання відділу поліції №1 Кременчуцького районного управління поліції ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Глобинської окружної прокуратури Полтавської області ОСОБА_4 про накладення арешту на майно за матеріалами кримінального провадження №0000133 зареєстрованого в Єдиному реєстрі досудових розслідувань 28 травня 2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України,-

ВСТАНОВИВ:
30 травня 2022 року до суду надійшло клопотання старшого дізнавача сектору дізнання відділу поліції №1 Кременчуцького районного управління поліції ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Глобинської окружної прокуратури Полтавської області ОСОБА_4 про накладення арешту на майно за матеріалами кримінального провадження №0000133 зареєстрованого в Єдиному реєстрі досудових розслідувань 28 травня 2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України.

У своєму клопотанні дізнавач зазначив, що 28.05.2022 близько 12:00 год. на березі Сулинської затоки Кременчуцького водосховища р. Дніпро в с. Бугаївка Кременчуцького району Полтавської області було викрито особу, яка займалася незаконним рибним добувним промислом (ЄО № 2393 від 28.05.2022).

28.05.2022 сектором дізнання ВП № 1 Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області вказані відомості було внесено до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 0000133. Попередня правова кваліфікація ч. 1 ст. 249 КК України.

28.05.2022 старшим дізнавачем СД ВП № 1 Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області капітаном поліції ОСОБА_3 було проведено огляд місця події берегової смуги Сулинської затоки Кременчуцького водосховища р. Дніпро, розташованої в адміністративних межах с. Бугаївка Кременчуцького району Полтавської області. На вказаному місці на трав`яній поверхні було виявлено розгорнутий білий полімерний мішок, на якому знаходиться свіжовиловлена риба зі слідами обвічковування та мисинова риболовна сітка. Сітка блакитного кольору, зволожена, із залишками рибної луски та слизу, має параметри: довжина 40 м., висота 1,5 м., вічко 50х50 мм. Встановлена свіжовиловлена риба виду карась сріблястий у кількості 7 шт. Оглянуте майно в якості тимчасово вилученого майна поміщено до кімнати зберігання речових доказів ВП № 1 Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області.

Власником тимчасово вилученого майна є ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , житель АДРЕСА_1 .

30.05.2022 вилучене в ході огляду майно визнано та залучено до кримінального провадження в якості речових доказів.

Фіксація речових доказів, а саме: вилученої в ході огляду свіжовиловленої риби, проведена шляхом фіксації на фото та відеозйомку, опису її в протоколі огляду місця події. Кімната зберігання речових доказів Кременчуцького ВП ГУ НП в Полтавській області не має обладнання, яке б забезпечило тривале зберігання свіжої не чищеної риби без її неминучого псування, а тому виникла необхідність у передачі свіжовиловленої риби на зберігання головному державному інспектору Полтавського рибоохоронного патруля ОСОБА_6 .

Посилаючись на те, що в кримінальному провадженні є достатньо даних вважати, що тимчасово вилучене майно є доказом вчинення кримінального правопорушення і відповідає вимогам ст. 167 КПК України, з метою збереження речових доказів, а також запобігання можливості їх приховування, знищення, пошкодження, псування, втрати, передачі, пересування, відчуження, а також для проведення екологічної експертизи, виникла необхідність у накладенні арешту на майно: мисинову риболовну сітку блакитного кольору з параметрами: довжина 40 м., висота 1,5 м., вічко 50х50 мм., свіжовиловлену рибу виду карась у кількості 7 шт.

У судове засідання старший дізнавач сектору дізнання відділу поліції №1 Кременчуцького районного управління поліції ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 не з`явився, направив до суду заяву, в якій просив проводити розгляд справи за його відсутності, клопотання підтримував.

Власник майна ОСОБА_5 у судове засідання не з`явився, належним чином повідомлений про дату, час та місце проведення судового розгляду.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання ( а.с. 1-7), дійшов висновку, що клопотання підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно п. 7 ч. 2 ст. 131 КПК України, заходом забезпечення кримінального провадження є арешт майна. Відповідно до ч. 5 ст. 132 КПК України, під час розгляду питання про застосування заходів забезпечення кримінального провадження сторони кримінального провадження повинні подати слідчому судді докази обставин, на які вони посилаються.

Відповідно до п.1 ч.2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей, тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення.

Частиною 2 ст. 168 КПК України визначено, що тимчасове вилучення майна може здійснюватися також під час обшуку, огляду.

Відповідно до ч.5, ч.7 ст. 237 КПК України, при проведенні огляду дозволяється вилучення лише речей і документів, які мають значення для кримінального провадження, та речей, вилучених з обігу. Вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Згідно з п.1 ч.2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей, тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі сліди вчинення кримінального правопорушення.

Відповідно до ч.5, ч.7 ст. 237 КПК України, при проведенні огляду дозволяється вилучення лише речей і документів, які мають значення для кримінального провадження, та речей, вилучених з обігу. Вилучені речі та документи, що не відносяться до предметів, які вилучені законом з обігу, вважаються тимчасово вилученим майном.

Як зазначено в ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину. Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження.

Згідно вимог п. 1 ч. 2 ст. 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

За змістом ч. 3 ст. 170 КПК України, у випадку, передбаченому п. 1 ч. 2 цього Кодексу, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у ст. 98 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно ч. 11 ст. 170 КПК України, заборона на використання майна, а також заборона розпоряджатися таким майном можуть бути застосовані лише у випадках, коли їх незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження відповідного майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.

Слідчий суддя, суд відмовляють у задоволенні клопотання про арешт майна, якщо особа, що його подала, не доведе необхідність такого арешту, а також наявність ризиків, передбачених абзацом другим частини першої статті 170 цього Кодексу (ч. 1 ст. 173 КПК України).

Згідно з ч. 2 ст. 173 КПК України при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

Відповідно з ч. 4 ст. 173 КПК України у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

Слідчим суддею встановлено, що вилучені під час огляду 28 травня 2022 року мисинова риболовна сітка блакитного кольору з параметрами: довжина 40 м., висота 1,5 м., вічко 50х50 мм., за допомогою якої здійснено незаконний вилов риби виду карась у кількості 7 шт, набули статусу тимчасово вилученого майна та визнані речовими доказами у кримінальному провадженні.

Зазначене майно відповідає критеріям, зазначеним у п.1 ч.2 ст. 167 КПК, має значення речових доказів у кримінальному правопорушенні та підлягатиме дослідженню, а тому незастосування арешту може призвести до його втрати чи пошкодження.

Клопотання дізнавача подане до суду у строк, визначений ч.5 ст. 171 КПК України. Дізнавачем доведено наявність обставин, викладених в ч.11 ст. 170 КПК України.

З огляду на викладене, клопотання обґрунтоване, а тому підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 110, 131,132, 167, 167,170-173, 175, 372, 309 КПК України, слідчий суддя, -

УХВАЛИВ:
Клопотання старшого дізнавача сектору дізнання відділу поліції №1 Кременчуцького районного управління поліції ГУНП в Полтавській області ОСОБА_3 , погоджене прокурором Глобинської окружної прокуратури Полтавської області ОСОБА_4 про накладення арешту на майно за матеріалами кримінального провадження №0000133 зареєстрованого в Єдиному реєстрі досудових розслідувань 28 травня 2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України задовольнити.
Накласти арешт на майно, вилучене 28 травня 2022 року під час огляду місця події берегової смуги Сулинської затоки Кременчуцького водосховища р. Дніпро, розташованої в адміністративних межах с. Бугаївка Кременчуцького району Полтавської області, а саме:

1.мисинову риболовну сітку блакитного кольору з параметрами: довжина 40 м., висота 1,5 м., вічко 50х50 мм., яку в якості тимчасово вилученого майна поміщено до кімнати зберігання речових доказів ВП № 1 Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській областііз залишенням в кімнаті зберігання речових доказів ВП № 1 Кременчуцького РУП ГУНП в Полтавській області шляхом заборони користування, відчуження власнику чи іншим особам;

2.свіжовиловлену рибу виду карась сріблястий у кількості 7 шт., яку, згідно розписки, передано на тимчасове відповідальне зберігання головному державному інспектору Полтавського рибоохоронного патруля ОСОБА_6 , шляхом заборони користування, відчуження власнику чи іншим особам.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя ОСОБА_1