Справа № 152/648/22
УХВАЛА
іменем України

20 липня 2022 року м. Шаргород

Справа №152/648/22
Провадження №1-кс/152/108/22

Слідчий суддя

Шаргородського районного

суду Вінницької області ОСОБА_1 ,

з участю:

секретаря судового

засідання ОСОБА_2 ,

розглянувши в залі суду у судовому засіданні клопотання прокурора Вінницької спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Центрального регіону ОСОБА_3 про накладення арешту,

встановив:

19.07.2022 року прокурор Вінницької спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Центрального регіону ОСОБА_3 звернувся до слідчого судді Шаргородського районного суду з клопотанням про накладення арешту, в якому просить накласти арешт на вилучений автомобіль «OPEL VEKTRA» з державним номерним знаком НОМЕР_1 , який, відповідно до свідоцтва про реєстрацію НОМЕР_2 , належить та яким користується ОСОБА_4 .

Клопотання прокурор Вінницької спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Центрального регіону ОСОБА_3 мотивує тим, що у провадженні ВП №2 Жмеринського РВП знаходяться матеріали кримінального провадження №0000113 від 13.07.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286 КК України, в ході розгляду яких встановлено, що 13.07.2022 року приблизно о 17 годині водій ОСОБА_5 , рухаючись на автомобілі ВАЗ 2109 з державним номерним знаком НОМЕР_3 по автодорозі Тиврів-Шаргород в с. Пеньківка в напрямку м. Шаргород на заокругленій ділянці дороги, виконуючи маневр повороту, не врахував дорожню обстановку та безпечність маневру, виїхав на смугу зустрічного руху, де допустив зіткнення із автомобілем, який рухався у зустрічному напрямку на зустрічній смузі, «Опель» з державним номерним знаком НОМЕР_1 під керуванням ОСОБА_4 . Внаслідок ДТП водії ОСОБА_5 та ОСОБА_4 , пасажири ОСОБА_6 та ОСОБА_7 отримали тілесні ушкодження та госпіталізовані до КНП «Шаргородська МЛ».

В ході проведення огляду місця події на місці ДТП було оглянуто та вилучено автомобіль «OPEL VEKTRA» з державним номерним знаком НОМЕР_1 , який належить та яким користується ОСОБА_4 .

Автомобіль поміщено на арештмайданчик ВП №2 Жмеринського РВП.

Враховуючи, що вказаний транспортний засіб визнано речовим доказом та він містить на собі слідову інформацію вчиненого злочину, виникла необхідність у накладенні арешту на майно з метою збереження речових доказів та для проведення судових експертиз.

Відповідно до протоколу передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 19.07.2022 року (а.п.30), клопотання передано для розгляду слідчому судді Шаргородського районного суду ОСОБА_1 .

Згідно з ч.1 ст.171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову також цивільний позивач.

З клопотанням до слідчого судді звернувся прокурор Вінницької спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Центрального регіону ОСОБА_3 .

Оскільки клопотання розглядається раніше визначеним слідчим суддею у кримінальному провадженні №152/648/22, то під час розгляду кримінального провадження слідчий суддя за даними інформаційної судової системи Шаргородського районного суду Д-3 встановив, що на підставі ухвали слідчого судді від 15.07.2022 року (провадження №1-кс/152/102/22), повернуто прокурору Вінницької спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Центрального регіону ОСОБА_3 для усунення недоліків клопотання слідчого СВ відділення поліції №2 Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_8 про накладення арешту; встановлено прокурору строк для усунення недоліків клопотання в сімдесят дві години.
З постанови заступника керівника Вінницької спеціалізованої прокуратури ОСОБА_9 про визначення (заміну) групи прокурорів від 13.07.2022 року вбачається, що Вінницькою спеціалізованою прокуратурою у військовій та оборонній сфері Центрального регіону забезпечується процесуальне керівництво у цьому кримінальному провадженні, досудове розслідування у якій проводиться слідчими СВ ВП №2 Жмеринського РВП, старшим групи прокурорів є прокурор ОСОБА_3 (а.п.4-5).

З постанови заступника начальника ВП №2 Жмеринського РВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_10 про призначення групи слідчих від 13.07.2022 року вбачається, що досудове розслідування у вказаному кримінальному провадженні здійснюється слідчими СВ ВП №2 (а.п.9).

Відтак, клопотання про накладення арешту подане уповноваженою особою та підсудне слідчому судді Шаргородського районного суду.

Прокурор Вінницької спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері ОСОБА_3 , власник автомобіля ОСОБА_4 , представник ВП №2 Жмеринського РВП, де на арештмайданчику зберігається автомобіль, для розгляду клопотання не прибули, повідомлені належним чином, зокрема, шляхом здійснення виклику телефонограмою та шляхом вручення судової повістки (а.п.31, 32, 33).

При цьому, прокурор Вінницької спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Центрального регіону ОСОБА_11 19.07.2022 року надіслав на електронну адресу суду клопотання про розгляд справи у відсутності прокурора у зв`язку із відпусткою старшого групи прокурорів ОСОБА_3 та зайнятістю інших прокурорів у судових процесах. Клопотання підтримує у повному обсязі та просить задовольнити (а.п.34).

Представник ВП №2 Жмеринського РВП ОСОБА_12 19.07.2022 року подав до слідчого судді заяву про розгляд клопотання прокурора у його відсутності, не заперечує щодо задоволення клопотання (а.п.35).

Власник автомобіля ОСОБА_4 клопотань, пов`язаних із розглядом кримінального провадження, слідчому судді не подавав.

Слідчий суддя вважає можливим розглянути клопотання у відсутності прокурора, власника автомобіля та представника ВП №2 Жмеринського РВП, де на теперішній час на арештмайданчику зберігається автомобіль, які належним чином повідомленні про дату, час та місце його розгляду, що відповідає положенням ч.1 ст.172 КПК України.

Відповідно до ч.5 ст.27 КПК України, під час судового розгляду та у випадках, передбачених цим Кодексом, під час досудового розслідування забезпечується повне фіксування судового засідання та процесуальних дій за допомогою звуко- та відеозаписувальних технічних засобів…
Частиною 4 ст.107 КПК України встановлено, що фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження під час розгляду питань слідчим суддею, крім вирішення питання про проведення негласних слідчих (розшукових) дій, та в суді під час судового провадження є обов`язковим. У разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.
Оскільки в судовий розгляд слідчим суддею клопотання про арешт майна не прибули учасники судового провадження, а слідчий суддя не вбачає перешкод для розгляду клопотання та вважає можливим судове провадження здійснювати судом за відсутності останніх, то, відповідно до вимог ч.4 ст.107 КПК України, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження не здійснюється.
Слідчий суддя, дослідивши матеріали кримінального провадження за клопотанням прокурора, прийшов до наступного висновку.

Згідно із абз.1 ч.1 ст.170 КПК України, арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Частиною 2 та абз.1, 3 ч.3 ст.170 КПК України встановлено, що арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди. У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу. Арешт може бути накладений і на майно, на яке раніше накладено арешт відповідно до інших актів законодавства. У такому разі виконанню підлягає ухвала слідчого судді, суду про накладення арешту на майно відповідно до правил цього Кодексу.

Відповідно до ч.2 ст.171 КПК України, у клопотанні слідчого, прокурора про арешт майна повинно бути зазначено: 1) підстави і мету відповідно до положень статті 170 цього Кодексу та відповідне обґрунтування необхідності арешту майна; 2) перелік і види майна, що належить арештувати; 3) документи, які підтверджують право власності на майно, що належить арештувати, або конкретні факти і докази, що свідчать про володіння, користування чи розпорядження підозрюваним, обвинуваченим, засудженим, третіми особами таким майном; 4) розмір шкоди, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, у разі подання клопотання відповідно до частини шостої статті 170 цього Кодексу. До клопотання також мають бути додані оригінали або копії документів та інших матеріалів, якими слідчий, прокурор обґрунтовує доводи клопотання.

Частинами 2, 4 ст.173 КПК України встановлено, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб. У разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд застосовує найменш обтяжливий спосіб арешту майна. Слідчий суддя, суд зобов`язаний застосувати такий спосіб арешту майна, який не призведе до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

З витягу з кримінального провадження №0000113 від 13.07.2022 року вбачається, що 13.07.2022 року до ЄРДР внесено відомості про надходження повідомлення про те, що водій ОСОБА_5 13.07.2022 року приблизно о 17 годині, рухаючись на автомобілі ВАЗ з державним номером НОМЕР_3 по автодорозі Тиврів-Шаргород, на 31 км.+300 м. в с. Пеньківка Жмеринського району в напрямку м. Шаргород на заокругленій ділянці дороги, виконуючи маневр повороту, не врахував дорожню обстановку та безпечність маневру, виїхав на смугу зустрічного руху, де допустив зіткнення із автомобілем «Опель» з державним номерним знаком НОМЕР_1 під керуванням ОСОБА_4 , який рухався у зустрічному напрямку, внаслідок чого сталася ДТП, в результаті якої водії ОСОБА_5 та ОСОБА_4 , а також пасажири ОСОБА_6 , ОСОБА_7 отримали тілесні ушкодження; кваліфікація кримінального правопорушення ч.1 ст.286 КК України (а.п.3).

Особа, повідомлена про підозру у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.286 КК України, відсутня (а.п.3).

Факт надходження повідомлення про ДТП підтверджується рапортами чергового ВП №2 Жмеринського РВП (а.п.6-7, 8).

З копії протоколу огляду місця ДТП від 13.07.2022 року вбачається, що огляд місця ДТП здійснено у с. Пеньківка на автодорозі зі сторони с. Строїнці в напрямку с. Пеньківка, з місця події вилучені автомобілі марки «OPEL VEKTRA» з державним номерним знаком НОМЕР_1 та марки ВАЗ 2109 з державним номером НОМЕР_3 (а.п.10-12).
З інформативної довідки з інформаційного порталу НПУ вбачається, що автомобіль марки/моделі «OPEL VEKTRA» з державним номерним знаком НОМЕР_1 , типу легковий, тип кузова седан, 1991 року випуску, червоного кольору, номер двигуна НОМЕР_4 належить ОСОБА_4 (а.п.23).

Виявлений на місці ДТП та вилучений в ході огляду місця події автомобіль марки «OPEL VEKTRA» з державним номерним знаком НОМЕР_1 , типу легковий, червоного кольору, що належить ОСОБА_4 , який поміщений на арештмайданчик ВП №2 Жмеринського РВП, визнано речовим доказом у кримінальному провадженні №0000113 на підставі постанови слідчого від 14.07.2022 року (а.п.21).

Таким чином, в матеріалах кримінального провадження наявні належні та допустимі докази того, що наявні підстави для арешту вище зазначеного автомобіля, зокрема, такі, що вказують на те, що він є речовим доказом і може бути використаний як доказ у кримінальному провадженні факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, що відповідає положенням ст.98 КПК України.

З висновків Європейського Суду з прав людини, викладених у рішенні у справі «Бочаров проти України» від 17.03.2011 року (остаточне 17.06.2011 року), зокрема, в пункті 45, вбачається, що «Суд при оцінці доказів керується критерієм доведення «поза розумним сумнівом» (…). Проте таке доведення може випливати зі співіснування достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою висновків або подібних неспростованих презумпцій щодо фактів (…)».

Відповідно до ч.1 ст.16 КПК України, позбавлення або обмеження права власності під час кримінального провадження здійснюється лише на підставі вмотивованого судового рішення, ухваленого в порядку, передбаченому цим Кодексом.
Частиною 5 ст.173 КПК України встановлено, що у разі задоволення клопотання слідчий суддя, суд постановляє ухвалу, в якій зазначає: 1) перелік майна, на яке накладено арешт; 2) підстави застосування арешту майна; 3) перелік тимчасово вилученого майна, яке підлягає поверненню особі, у разі прийняття такого рішення; 4) заборону, обмеження розпоряджатися або користуватися майном у разі їх передбачення та вказівку на таке майно; 5) порядок виконання ухвали із зазначенням способу інформування заінтересованих осіб.

З огляду на вище проаналізовані обставини та те, що прокурором наведено та надано докази поза розумним сумнівом щодо наявності підстав для накладення арешту на майно в порядку, передбаченому главою 17 КПК України, з метою збереження майна як речового доказу, слідчий суддя вважає, що клопотання прокурора ОСОБА_3 про накладення арешту підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст.131-132, 170-173, 309, 395 КПК України, слідчий суддя,

ухвалив:

Клопотання прокурора Вінницької спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Центрального регіону ОСОБА_3 про накладення арешту задовольнити.

Накласти арешт для забезпечення збереження речового доказу шляхом заборони користування, розпорядження, крім направлення для проведення експертиз, на автомобіль марки/моделі «OPEL VEKTRA» з державним номерним знаком НОМЕР_1 , типу легковий, тип кузова седан, 1991 року випуску, червоного кольору, номер двигуна НОМЕР_4 , який належить ОСОБА_4 .

Ухвала підлягає негайному виконанню прокурором Вінницької спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Центрального регіону ОСОБА_3 .

Визначити наступний спосіб інформування заінтересованих осіб: копію ухвали надіслати прокурору Вінницької спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Центрального регіону ОСОБА_3 на електронну адресу прокуратури; поштовим відправленням власнику автомобіля ОСОБА_4 ; під розписку представнику ВП №2 Жмеринського РВП ОСОБА_12 не пізніше наступного робочого дня після її постановлення.

Роз`яснити заінтересованим особам, що скасування арешту майна здійснюється в порядку, передбаченому ст.174 КПК України.

На ухвалу слідчого судді може бути подана апеляційна скарга до Вінницького апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Якщо ухвалу слідчого судді постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, то строк апеляційного оскарження для такої особи обчислюється з дня отримання нею копії судового рішення.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого КПК України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала суду, якщо її не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.

Слідчий суддя Шаргородського
районного суду Вінницької області ОСОБА_1