ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/3605/22
провадження № 1-кс/753/611/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"21" березня 2022 р. слідчий суддя Дарницького районного суду міста Києва ОСОБА_1 , при секретарі судового засідання ОСОБА_2 , за участі: прокурор ОСОБА_3 (у режимі відеозв`язку), адвокат ОСОБА_4 (у режимі відеозв`язку), розглянувши у судовому засіданні клопотання адвоката ОСОБА_5 , яка діє в інтересах ТОВ «Торговий дім «ПАРТСЕТ», про скасування арешту на майно в рамках кримінального провадження, внесеного до ЄРДР № 000537 від 24 квітня 2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України,

встановив:

До слідчого судді Дарницького районного суду м. Києва подано клопотання про скасування арешту майна адвокатом ОСОБА_5 в інтересах ТОВ «Торговий дім «Партсет» (далі Товариство).

На підставі протоколу автоматизованого розподілу від 14 березня 2022 року вказане клопотання передано на розгляд слідчому судді ОСОБА_1 .

У вказаному клопотанні заявник просить:

1) скасувати арешт, накладений ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 06 червня 2019 року у справі № 757/29438/19-к в частині майна, що належить Товариству та вилучене у ході проведення обшуку 04 червня 2019 року за адресою: м. Київ, вул. Бориспільська, 34А, а саме: 1. ричаг підвіски передній верхній без індивідуальних номерів 20 штук; 2. ричаг підвіски задній нижній без індивідуальних номерів 20 штук; 3. ричаг підвіски без індивідуальних номерів 40 штук; 4. коробка передач № У12ВТ7830 (17543061); 5. коробка передач № К118Т8148 (175431СБ); 6. коробка передач № І09ВТ1903 (17543СБ1); 7. коробка передач № І10ВТ7179 (17543СБ1); 8. редуктор колісний передній лівий без індивідуальних номерів 1 шт.; 9. редуктор колісний передній правий без індивідуальних номерів 2 шт.; 10. редуктор колісний передній задній без індивідуальних номерів 2 шт.

2) повернути Товариству повернути вказані запчастини до бронетехніки;

3) скасувати арешт, накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 12 липня 2019 року у справі № 757/35894/19-к на рахунок Товариства 1808 ( НОМЕР_1 ), що відкритий в філії «Київсіті» в ПАТ КБ «Приватбанк»;

4) скасувати арешт, накладений ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 12 липня 2019 року у справі № 757/35860/19-к на рахунок Товариства НОМЕР_2 ( НОМЕР_3 ) в АТ «Райффайзен банк Аваль».

Клопотання мотивовано тим, що арешт на майно накладений передчасно, в арешті майна відпала потреба та арешт призвів до зупинення господарської діяльності Товариства. Окрім цього, накладений арешт на запчастини та рахунки завдає шкоди законним правам та інтересам Товариства, оскільки Товариство:

не може забрати зі зберігання належне йому майно та реалізувати його;

не може розраховуватись за наявними у нього зобов`язаннями, у зв`язку з чим порушуються умови договірів та створюється загроза нарахування штрафних санкцій;

в умовах карантину такий арешт може призвести до ліквідації підприємства у зв`язку з втратою клієнтів, репутації та неможливості провадити повноцінну господарську діяльність.

Вирішуючи питання можливості розгляду заявленого клопотання про скасування арешту майна, слідчий суддя виходить із такого.

Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 в Україні введений воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. Цей Указ затверджений Законом України від 24.02.2022 № 2402-ІХ. Надалі цей строк був продовжений Законом України № 2119-IX до 25 квітня 2022 року.

Згідно зі ст. 12-2 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», в умовах правового режиму воєнного стану суди, органи та установи системи правосуддя діють виключно на підставі, в межах повноважень та в спосіб, визначені Конституцією України та законами України. Повноваження судів, органів та установ системи правосуддя, передбачені Конституцією України, в умовах правового режиму воєнного стану не можуть бути обмежені.

Аналіз норм КПК України дає підстави стверджувати, що здебільшого ним не визначається порядок здійснення кримінального провадження в умовах воєнного стану, виняток становлять ч. 1 ст. 34, ч. 5 ст. 36 та ст. 615 КПК України.

Водночас, відповідно до ч. 6 ст. 9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Отже, виходячи саме із загальних засад кримінального провадження, суд спочатку вирішить питання можливості розгляду в умовах воєнного стану клопотання про скасування арешту грошових коштів за відсутності сторін кримінального провадження.

За змістом ч. 2 ст. 174 КПК України клопотання про скасування арешту майна розглядає слідчий суддя, суд не пізніше трьох днів після його надходження до суду. Про час та місце розгляду повідомляється особа, яка заявила клопотання, та особа, за клопотанням якої було арештовано майно.

Так, 14 березня 2022 року слідчому судді було предано до розгляду вказане клопотання, що було призначено на 16 березня 2022 року. При цьому надалі стало відомо про запровадження посиленої комендантської години у місті Києві з 20 години 15 березня до 07 години 17 березня 2022 року, у зв`язку з чим розгляд клопотання був відкладений на інший день та час, із повідомленням учасників судового розгляду.

Водночас, КПК України детально не визначає, яким чином діяти суду в разі, якщо в Україні введений воєнний стан, а учасники кримінального провадження з об`єктивних причин не мають можливості брати участь у судовому засіданні.

З цього приводу суд зазначає, що до загальних засад кримінального провадження віднесені, серед іншого, змагальність сторін та диспозитивність.

Так, згідно з ч. 2 ст. 22 КПК України сторони кримінального провадження мають рівні права на реалізацію процесуальних прав, передбачених цим Кодексом, а відповідно до ч. 1 ст. 26 КПК України сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом. Суд у кримінальному провадженні вирішує лише ті питання, що винесені на його розгляд сторонами та віднесені до його повноважень цим Кодексом.

Частина 6 ст. 22 КПК України зобов`язує суд створити необхідні умови для реалізації сторонами їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків.

Слід констатувати, що в умовах воєнного стану, у зв`язку з безпрецедентною військовою та нелюдською агресією РФ проти України, суд об`єктивно позбавлений можливості створити сторонам умови для реалізації їхніх процесуальних прав та виконання процесуальних обов`язків, окрім як у спосіб, який би у нинішніх умовах з одного боку забезпечив безпеку учасників кримінального провадження, працівників суду та суддів, а з іншого надав можливість здійснювати правосуддя в умовах воєнного стану, у т.ч. з метою оперативного вирішення порушених сторонами кримінального провадження клопотань.

На переконання суду, до таких способів (засобів), зокрема належать: (1) проведення судового провадження в режимі відеоконференції або (2) вирішення окремих питань за відсутності сторін кримінального провадження. Власне, обидва ці способи можуть використовуватись судом в умовах воєнного стану, в залежності від конкретних обставин, що склалися. При цьому суду належить надати можливість обом сторонам висловити свої заперечення та думку щодо поданого клопотання.

Відповідні роз`яснення з цього питання були надані Верховним Судом у листі від 03.03.2022 № 1/0/2-22 «Щодо окремих питань здійснення кримінального провадження в умовах воєнного стану», у пункті 7 якого зазначено, що якщо через об`єктивні обставини учасник кримінального провадження не може брати участь у засіданні в режимі відеоконференцзв`язку за допомогою технічних засобів, визначених КПК України, як виняток, можна допускати участь такого учасника в режимі відеоконференцзв`язку за допомогою інших засобів.

15 березня 2022 року адвокат ОСОБА_5 подала клопотання про відкладення розгляду клопотання про скасування арешту майна до скасування воєнного стану в Україні. Надалі до слідчого судді надійшли письмові пояснення на підтримку поданого клопотання від іншого адвоката того ж адвокатського об`єднання, який підтвердив свої повноваження, а також брав участь у засіданні, висловлюючи власну позицію, у режимі відеоконференції з власних технічних засобів.

До початку засіданнявід прокурора також надійшли письмові заперечення на клопотання представника заявника, які були надані іншій стороні для ознайомлення.

З огляду на це, слідчий суддя уважає, що розгляд клопотання за участі сторін у режимі відеоконференції з власних технічних засобів, за умови, що обидві сторони мали можливість письмово висловити свої заперечення та думку щодо клопотання, не суперечитиме вимогам КПК України та загальним засадам кримінального провадження. До того ж, це не призведе до обмежень прав і свобод людини і громадянина, обмеження яких згідно зі ст. 64 Конституції України заборонені навіть в умовах воєнного стану, а забезпечить оперативний і об`єктивний судовий контроль в умовах воєнного стану на виконання завдань кримінального провадження.

У судовому засіданні представник заявника підтримав клопотання та доповнив, що в умовах воєнного стану, який був введений в дію указом Президента України № 64/2022 від 24.02.2022 року, Товариство не може повноцінно здійснювати господарську діяльність, виконувати замовлення Державного підприємства «Київський бронетанковий завод», позбавляє підприємство станом на сьогоднішній день єдиного резервного фінансового джерела для належного виконання поставлених перед підприємством мобілізаційних завдань та інших фінансових зобов`язань.

Прокурор у засіданні заперечував щодо задоволення клопотання, наголошуючи на тому, що арешт був накладений відповідно до закону, потреба у ньому існує й наразі.

Слідчий суддя заслухавши думки учасників судового розгляду, перевіривши клопотання із доданими матеріалами, письмові пояснення та заперечення на нього, й дійшла таких висновків.

Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 22 КПК України кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до вимог ст. 94, 132, 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна суд повинен урахувати правову підставу для арешту майна, можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні або застосування спеціальної конфіскації, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою, розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, а також наслідки арешту майна для підозрюваного, третіх осіб.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявляти клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

За змістом ч. 1 ст. 170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Частиною 2 ст. 170 КПК України визначено, що арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів, спеціальної конфіскації, конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи, а також відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

Відповідно до абз. 2 ч. 1 ст. 174 КПК України арешт майна може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Отже при вирішенні слідчим суддею або судом питання щодо скасування арешту майна для його вирішення необхідно дати відповідь на два питання: чи відпала потреба в подальшому застосуванні арешту майна та чи було арешт накладено необґрунтовано.

Так, 06 червня 2019 року слідчим суддею Печерського районного суду м. Києва розглядалось клопотання про арешт майна слідчого другого слідчого відділу Третього управління організації досудових розслідувань Державного бюро розслідувань, погоджене прокурором відділу Генеральної прокуратури України, у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР № 0000537 від 24 квітня 2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України.

У цьому кримінальному провадженні досліджуються обставини зловживання своїм службовим становищем службовими особами підприємств оборонно-промислового комплексу, внаслідок чого державі були заподіяні збитки у особливо великих розмірах.

У матеріалаї провадження наявні відомості, що в рамках державного оборонного замовлення між державним замовником, в особі Міністерства оборони України та виконавцем оборонного замовлення, в особі Державного підприємства «Київський бронетанковий завод» (далі ДП «КБТЗ»), було укладено ряд державних контрактів щодо виготовлення для потреб Збройних Сил України бронетранспортерів БТР-3ДА.

Так, 02 липня 2018 року між ДП «КБТЗ» та Товариством було укладено договір підряду, в рамках якого, для маскування реального технічного стану бронетанкового майна, на території ДП «КБТЗ», під виглядом стендових випробувань було проведено ремонт та косметичне відновлення 35 одиниць колісних редукторів та 12 одиниць мостів до бронетранспортерів, які були у використанні.

У подальшому, 30 липня 2018 року між ДП «КБТЗ» та Товариством було укладено договір поставки на загальну суму 9 140 775,6 грн, в рамках якого, під виглядом нових, було здійснено поставку комплектуючих та запчастин до БТР-3ДА, у тому числі відновлених та відремонтованих на території ДП «КБТЗ» 35 одиниць колісних редукторів та 12 одиниць мостів до бронетранспортерів, які вже були у використанні та не відповідають встановленим технічним вимогам.

Згідно з аналізом податкової звітності з податку на додану вартість, за період з 01.05.2018 до 30.04.2019, проведеного ГУ ДФС у м. Києві, встановлено, що Товариство здійснювало придбання товарно-матеріальних ціннсотей у трьох товариств, ті, у свою чергу, відображають у податковій звітності придбання зазанчених товарів у дев`яти інших товариствах, а останні здійснювали їх придбання у суб`єктів господарювання з наступною номенклатурою: «черевики чоловічі», «туфлі спортивні», «мінітрактор чотирьохколісний», «мотоблок для обробки землі», «олія соняшникова сира нерафінована», «шрот соняшниковий», «захисні головні убори з пластмаси» тощо, тим самим здійснювали підміну номенклатури та штучно формували податковий кредит певним підприєствам.

Також було встановлено, що ці підприємства через ланцюг транзитно-конвертаційних груп, брали участь у схемах з мінімізації податкових зобов`язань, шляхом підміни номенклатури товарів у податковому обліку та проведення фіктивних (безтоварних) фінансово-господарських операцій.

04 червня 2019 року відповідно до ухвали слідчого судді Печерського районного суду м. Києва було проведено обшук на території ДП «КБТЗ», в ході якого виявлено та вилучено комплекс запчастин, поставлених ТОВ «Торговий дім «Партсет» невідомого походження та сумнівної якості.

Надалі ці запчастини постановою слідчого від 05 червня 2019 року були визнані речовими доказами.

Отже, слідчий суддя за наслідками розгляду цього клопотання дійшла висновку про необхідність накладення арешту, оскільки слідчий довів, що ці запчастини є предметом вчинення злочину, могли бути набути кримінально протиправним шляхом та отримані внаслідок вчинення кримінального правопорушення, тобто відповідають критеріям за ст. 98 КПК України, та у випадку не накладення арешту це може призвести до подальшого відчуження або до інших наслідків, які можуть перешкоджати досудовому розслідуванню.

Також в армках цього кримінального провадження, внесеного до ЄРДР № 0000537 від 24 квітня 2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, було подано клопотання до слідчого судді щодо арешту рахунків Товариства, яке було задоволено 12 липня 2019 року.

Як вбачається з цієї ухвали слідчим суддею, окрім наведеного вище щодо невідомого походження та сумнівної якості запчастин, мотивовано рішення встановленням тієї обставини, що між Державним підприємством «Харківський бронетанковий завод» (далі ДП «ХБТЗ») та ТОВ «Торговий дім «Партсет» укладено договір поставки на суму 6,8 млн грн. У свою чергу частина деталей, які були поставлені Товариством на адресу ДП «ХБТЗ» не проходила вхідний контроль якості. Під час виконання вказаного договору ДП «ХБТЗ» здійснило перерахування Товариству за поставлені запчастини, невідомого походження та сумнівної якості, грошові кошти у сумі приблизно 4,7 млн грн, іншу суму грошових коштів не перерахувало на підставі не реєстрації Товариством податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Отже, накладення арешту було мотивовано з метою відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов).

З огляду на викладене, слідчий суддя не вбачає підстав стверджувати, що вказаними ухвалами арешт було накладено необґрунтовано, тому в цій частині доводи клопотання заявника слідчий суддя визнає безпідставними.

Щодо того чи відпала необхідність у застосуванні такого заходу як арешт майна.

Так, наразі триває досудове розслідування, строк якого продовжено до 24 квітня 2022 року.

Після зміни підслідності матеріали цього кримінального провадження, що налічують 45 томів, лише у січні цього року прийняті слідчим відділом Дарницького УП ГУНП у м. Києві на підставі постанови від 30 листопада 2021 року прокурора Харківської спеціалізованої прокуратури у військовій та оборонній сфері Об`єднаних сил.

У провадженні проведені експертизи, за наслідками яких також було встановлено, що запчастини, на які накладено арешт, мають зрізані та перебиті ідентифікаційні номери.

Під час засідання прокурор також категорично заперечив твердження адвоката, що за останні три роки у справі не проведено жодної слідчої дії, що може бути прийнято слідчим суддею до уваги з огляду на надані матеріали.

За вказаних обставин, певне тимчасове втручання в реалізацію права власності, яке прямо передбачено законом, не суперечить змісту ст. 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, оскільки переслідує легітимну мету в суспільних інтересах розгляду кримінального провадження, з дотриманням справедливого балансу інтересів.

У слідчого судді наразі відсутні підстави вважати, що накладений арешт є нерозумним та неспіврозмірним обмеженням права власності завданням кримінального провадження.

Що стосується доводів заявника про те, що арешт коштів ставить під загрозу ведення належної господарської діяльності під час воєнного стану, то до вказаного суд відноситься критично, оскільки Товариство продовжує здійснювати діяльність, але не у повному обсязі, як і останній час, до початку війни.

З урахуванням того, що досудове розсідування триває, арешт на майно, яке фактично Товариству не належить, та на рахунки Товариства є співмірним заходом забезпечення кримінального провадження; в ході розгляду клопотання, судом не встановлені та учасниками провадження не доведені обставини, які б давали підстави вважати, що на цей час відпала потреба у дії такого заходу забезпечення кримінального провадження як арешт майна, заявником не доведено необґрунтованості накладення такого арешту, а тому підстави для скасування арешту майна як заходу забезпечення кримінального провадження відсутні.

Керуючись ст.ст. 7, 110, 131, 132, 176-178, 183, 186, 193-197, 369372, 376 КПК України, суд

постановив:

У задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_5 , яка діє в інтересах ТОВ «Торговий дім «ПАРТСЕТ», про скасування арешту на майно в рамках кримінального провадження, внесеного до ЄРДР № 000537 від 24 квітня 2019 року, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 191 КК України, відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення до Київського апеляційного суду.

слідчий суддя ОСОБА_1