ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/3647/22
провадження № 1-кс/753/622/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"17" березня 2022 р. Дарницький районний суд міста Києва в складі:

слідчої судді ОСОБА_1 ,

за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2

прокурора ОСОБА_3

слідчого ОСОБА_4

підозрюваної ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання слідчого слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_4 , погоджене прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 15 березня 2022 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000786, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 185 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно
ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженки м. Києва, українки, громадянки України, з середньою освітою, неодруженої, непрацюючої, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 , раніше судимої вироком Дарницького районного суду м. Києва від 21 травня 2020 року за частиною другою статті 185 КК України, притягнутої до кримінальної відповідальності за частиною другою статті 185 КК України,

підозрюваної у вчиненні злочину, передбаченого частиною третьою статті 185 КК України,
ВСТАНОВИВ:
17 березня 2022 року до Дарницького районного суду міста Києва надійшло клопотання слідчого слідчого відділу Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві ОСОБА_4 , погоджене прокурором Дарницької окружної прокуратури м. Києва ОСОБА_3 , поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 15 березня 2022 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000786, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 185 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 .

Відповідно до протоколу автоматичного визначення слідчого судді від 17 березня 2022 року матеріали клопотання передано судді ОСОБА_1 .
В обґрунтування клопотання слідчий вказує, що слідчим відділом Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000786, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 185 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що 2 березня 2022 року у період часу з 14:00 год до 16:00 год, перебуваючи за адресою: АДРЕСА_2 , ОСОБА_5 , маючи умисел на повторне таємне викрадення чужого майна, поєднаного із проникненням у житло, маючи при собі заздалегідь підготовлені предмети для пошкодження та відчинення замків квартирних дверей, підійшла до квартири АДРЕСА_3 . Реалізуючи свій злочинний умисел, ОСОБА_5 за допомогою заздалегідь підготовлених предметів зламала циліндричний механізм замка вхідних дверей квартири та проникла до квартири АДРЕСА_3 , де проживає ОСОБА_6 . Перебуваючи всередині квартири ОСОБА_5 повторно таємно, з корисливих мотивів викрала майно: приставку SONY play station PSP4, чорного кольору, вартістю15000 грн, шуруповерт «Dnipro M» вартістю 2000 грн, яке належить ОСОБА_6 .
Після чого ОСОБА_5 з місця вчинення злочину зникла, розпорядившись викраденим майном на власний розсуд, чим спричинила ОСОБА_6 матеріальний збиток на загальну суму 17000 грн.
Крім того, 2 березня 2022 року у період часу з 17:00 год до 18:00 год ОСОБА_5 , перебуваючи за місцем свого проживання за адресою: АДРЕСА_1 , маючи умисел на повторне таємне викрадення чужого майна, поєднаного із проникненням у житло, маючи при собі заздалегідь підготовлені предмети для пошкодження стіни, вийшла на балкон своєї квартири та реалізуючи свій злочинний умисел, за допомогою заздалегідь підготовлених предметів розбила стіну між її квартирою та квартирою АДРЕСА_4 , після чого таємно проникла всередину квартири АДРЕСА_5 , в якій проживає ОСОБА_7 . Перебуваючи всередині квартири ОСОБА_5 повторно таємно, з корисливих мотивів викрала майно: шубу сірого кольору з пояском, вартість 7000 грн, музичну колонку «JBL», вартістю 2000 грн, три мобільних телефони марки «IPHONE», вартістю 4000 грн, планшет «LENOVO» разом з клавіатурою до нього, вартістю 7000 грн, яке належить ОСОБА_7 .
Після чого ОСОБА_5 з місця вчинення злочину зникла, розпорядившись викраденим майном на власний розсуд, чим спричинила ОСОБА_7 матеріальний збиток на загальну суму 20000 грн.
У клопотанні зазначено, що ОСОБА_5 обґрунтовано підозрюється у в тому, що вона своїми умисними діями вчинила повторне таємне викрадення чужого майна (крадіжка), поєднане з проникненням у житло, тобто вчинила злочин, передбачений частиною третьою статті 185 КК України.

Крім того, ОСОБА_5 є особою, яка раніше вчиняла правопорушення, передбачене статтею 185 КК України.
Слідчий посилається на те, що підставою звернення з клопотанням про застосування запобіжного заходу в вигляді тримання під вартою у відношенні підозрюваної ОСОБА_5 , відповідно до вимог пункту 4 частини першої статті 184 КПК України, є встановлення під час досудового розслідування наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 частини першої статті 177 КПК України, а саме можливість ОСОБА_5 переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, впливати на свідків та потерпілих, вчинити інше кримінальне правопорушення.
У зв`язку з чим у клопотання слідчий просить застосувати до підозрюваної ОСОБА_5 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів.
У судовому засіданні прокурор ОСОБА_3 підтримав клопотання та доводи, що його обґрунтовують, просив суд клопотання задовольнити, посилаючись на доводи вказані у ньому, враховуючи наявність обґрунтованої підозри та ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 частини першої статті 177 КПК України. Не заперечував проти альтернативного запобіжного заходу який може бути застосований до підозрюваної застава, та просив визначити його в розмірі 500 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.
В обґрунтування ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 частини першої статті 177 КПК України, для запобігання яких до підозрюваної ОСОБА_5 необхідно застосувати запобіжний захід у вигляді тримання під вартою, прокурор посилається на те, що ризиком того, що підозрюваний може переховуватись від органу досудового слідства та/або суду є те, що вона, усвідомлюючи міру покарання за вчинене нею кримінальне правопорушення, може навмисно ухилятись від явки до органу досудового слідства та суду, враховуючи те, що на даний час в України введено воєнний стан, тобто переховуватись з метою уникнення кримінальної відповідальності. Крім того, зауважив, що підозрювана притягнута до кримінальної відповідальності (обвинувальний акт відносно неї за частиною другою статті 185 КК України надіслано до Дарницького районного суду м. Києва 31 січня 2022 року).
Відповідно до рішення ЄСПЛ «Бекчієв проти Молдови» ризик переховування оцінюється також з урахуванням характеру людини, його моральних принципів, місця проживання, місця роботи, статків, сімейних стосунків, відносин з державою.
Співставлення можливих негативних для підозрюваного наслідків переховування у вигляді його ув`язнення у невизначеному майбутньому із засудженням до покарання у виді позбавлення волі у найближчій перспективі доводять, що цей ризик є достатньо високим.
Ризиком того, що ОСОБА_5 може вчинити інше кримінальне правопорушення є те, що підозрювана офіційно не працевлаштована, не має належних засобів для існування, міцних соціальних зв`язків. Крім того, підозрювана вироком Дарницького районного суду м. Києва від 21 травня 2020 року засуджена за частиною другою статті 185 КК України до 4 років позбавлення волі. Ризиком впливу на свідків та потерпілих прокурором зазначено те, що свідки та потерпілі безпосередньо на цей час судом не допитані.
Також, на думку прокурора, необхідно врахувати обставини, передбачені статтею 178 КПК України, вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваною кримінального правопорушення, тяжкість покарання за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 185 КК України, соціальні зв`язки підозрюваної, відсутність у неї постійного офіційного місця роботи, майновий стан.
Під час досудового слідства не встановлено будь-яких ґрунтовних даних про те, що підозрювана не може утримуватись в умовах слідчого ізолятору.
Слідчий ОСОБА_4 підтримав доводи прокурора, просив клопотання задовольнити.
Підозрювана ОСОБА_5 у судовому засіданні визнала факт вчинення нею кримінального правопорушення, вказала, що вчинила крадіжку, проте заперечила викрадення 482000 грн. Просила відмовити у задоволенні клопотання та застосувати до неї запобіжний захід у вигляду цілодобового домашнього арешту, оскільки має малолітню дитину, яка наразі з бабусею.
Вислухавши прокурора, слідчого, підозрювану, дослідивши надані до клопотання матеріали кримінального провадження, суд дійшов наступних висновків.
У судовому засіданні встановлено, що слідчим відділом Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві здійснюється досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000786, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 185 КК України.
16 березня 2022 року ОСОБА_5 повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого частиною третьою статті 185 КК України. В якості підтвердження обґрунтованості підозри органом досудового розслідування до матеріалів клопотання надано наступні докази:
- витяг з Єдиного реєстру досудових розслідувань про внесення відомостей про вчинення кримінального правопорушення від 15 березня 2022 року;
- протоколами прийняття заяв про вчинення злочину від 9 та 10 березня 2022 року;
- протоколами огляду місця події;
- протоколами допиту потерпілих;
- протоколи допитів свідків, потерпілих;
- протокол обшуку;
- інші матеріали кримінального провадження.
Відповідно до частини другої статті 177 КПК України підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення.
Слідчий суддя враховує, що поняття обґрунтована підозра не визначене у національному законодавстві, але, зважаючи на вимоги, закріплені у статті 9 КПК України, а також статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суд враховує позиції Європейського суду з прав людини викладені в його рішеннях.
Так, у пункті 32 справи «Фокс, Кемпбелл і Гартлі проти Сполученого Королівства» (Fox, Campbell and Hartley v. the United Kingdom, Series А, № 182) від 30 серпня 1990 року зазначено, що обґрунтована підозра це коли існують факти або інформація, які можуть переконати об`єктивного спостерігача в тому, що особа, про яку йдеться, могла вчинити правопорушення.
На думку суду, обґрунтованість підозри повинна бути визначена враховуючи положення статті 94 КПК України, а саме, що слідчий, прокурор, слідчий суддя, суд за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінюють кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення.
Дослідивши у судовому засіданні надані органом досудового розслідування докази, суд дійшов висновку про те, що вони є такими, що обґрунтовують підозру ОСОБА_5 в інкримінованому злочині, так як надані слідчим докази свідчать про те, що підозрювана могла вчинити інкриміновані дії при зазначених у клопотанні обставинах.
Крім того, факт вчинення крадіжки у судовому засіданні не заперечувала підозрювана.
Отже, суд вважає, що має місце наявність обґрунтованої підозри ОСОБА_5 у вчинені злочину, передбаченого частиною третьої статті 185 КК України. При цьому, злочин, передбачений частиною третьою статті 185 КК України відповідно до статті 12 КК України відноситься до категорії тяжких злочинів, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк до шести років.
Відповідно до частини першої статті 183 КПК України тримання під вартою є винятковим запобіжним заходом, який застосовується виключно у разі, якщо прокурор доведе, що жоден із більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим статтею 177 цього Кодексу.
Згідно із пунктом 5 частини другої статті 183 КПК України запобіжний захід у вигляді тримання під вартою не може бути застосований, окрім як до раніше судимої особи, яка підозрюється або обвинувачується у вчиненні злочину, за який законом передбачено покарання у виді позбавлення волі на строк понад три роки.
Відповідно до частини першої статті 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам: 1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; 2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; 3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; 4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; 5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Згідно із частиною другою статті 177 КПК України окрім обґрунтованої підозри підставою застосування запобіжного заходу є також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений, засуджений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті.
Як вбачається з клопотання, відповідно до вимог пункту 4 частини першої статті 184 КПК України під час досудового розслідування встановлено наявність ризиків, передбачених пунктами 1, 3, 5 частини першої статті 177 КПК України, які обґрунтовують наявність підстав для застосування ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, а саме переховуватися від органу досудового розслідування та/або суду, впливати на свідків та потерпілих, вчинити інше кримінальне правопорушення.
Досліджуючи матеріали клопотання, надані докази, пояснення прокурора, беручи до уваги пояснення підозрюваної в судовому засіданні, а також особистість ОСОБА_5 , суд погоджується з тим, що на даний час наявні ризики того, що підозрювана може переховуватися від органу досудового розслідування та суду, оскільки, ОСОБА_5 офіційно непрацевлаштована, у неї відсутні міцні соціальні зв`язки, на цей час у країні введено воєнний стан. Суд критично відноситься до твердження підозрюваної про те, що міцність соціальних зв`язків підтверджується наявність малолітньої доньки, оскільки як зазначила сама підозрювана дитина з нею не проживає, крім того, наявність у підозрюваної малолітньої доньки не було для неї стримуючим фактором до вчинення крадіжок.
Вчинити інше кримінальне правопорушення, оскільки підозрювана офіційно не працевлаштована та будучи притягнутою до кримінальної відповідальності за частиною другою статті 185 КК України у 2021 році знову вчинила аналогічне кримінальне правопорушення. Поряд з цим слідчий суддя при дослідженні обгрунтованості заявлених стороною обвинувачення ризиків враховує, що, вироком Дарницького районного суду м. Києва від 21 травня 2020 року ОСОБА_5 була засуджена за частиною другою статті 185 КК України до 4 років позбавлення волі та була звільнена з під варти в залі суду за фактичним відбуттям покарання. Крім того, підозрювана зазначила, що вказаний злочин вчинила через важкий майновий стан (відсутність коштів).
Ризик впливу на свідків та потерпілих також є обґрунтованим, з огляду на те, що потерпілою є рідна сестра підозрюваної, а одним із свідків - чоловік, у якого підозрювана проживала певний час та куди привезла викрадені речі.
Відповідно до статті 178 КПК України слідчий суддя, оцінюючи клопотання слідчого, враховує також тяжкість покарання, яке загрожує підозрюваному в разі визнання його винуватим у вчиненні інкримінованого злочину, оскільки санкція частини третьої статті 185 КК України передбачає покарання у виді позбавлення волі строком до шести років, вагомість наявних у кримінальному провадженні доказів про вчинення підозрюваним кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 185 КК України, а також те, що підозрювана не працює та має важкий майновий стан.
Згідно із частиною першою статті 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про: 1) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; 3) недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Наведені, на думку слідчого судді, обставини свідчать, що прокурор довів обставини, передбачені пунктом 1 частиною першою статті 194 КПК України, а саме наявність обґрунтованої підозри у вчиненні інкримінованого злочину, як і обставини, передбачені пунктами 2, 3 тобто існування ризиків та наявність достатніх підстав для застосування запобіжного заходу як тримання під вартою (пункти 1, 3, 5 частини першої статті 177 КПК України), який є винятковим запобіжним заходом, і що інший більш м`який запобіжний захід не буде достатнім для запобіганню встановлених у судовому засіданні ризиків.
Встановлені у судовому засіданні обставини свідчать про те, що застосування до підозрюваної ОСОБА_5 лише такого виняткового запобіжного заходу як тримання під вартою є, наразі, необхідним для запобігання встановленим у судовому засіданні ризикам, як встановлено і неможливість застосування іншого, більш м`якого, запобіжного заходу. А отже, стосовно підозрюваної підлягає застосуванню запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.
В той же час, під час судового засідання не встановлено обставин можливості застосування до підозрюваної такого запобіжного заходу як цілодобовий домашній арешт, оскільки враховуючи введений в Україні воєнний стан, а також особистість підозрюваної, такий запобіжний захід не будуть дієвим.
Отже, клопотання слідчого, поданого в рамках кримінального провадження, внесеного 15 березня 2022 року до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000786, за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною третьою статті 185 КК України про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 на шістдесят днів підлягає задоволенню.
При цьому суд зазначає, що строк тримання під вартою 60 днів рахується з моменту проголошення відповідної ухвали слідчого судді, оскільки підозрювана не затримувалась працівниками поліції, відповідно до норм КПК України.
Відповідно до вимог частини третьої статті 183 КПК України слідчий суддя, суд при постановленні ухвали про застосування запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою зобов`язаний визначити розмір застави, достатньої для забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим обов`язків, передбачених цим Кодексом, крім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті.
Судом не встановлено обставин, визначених в частині четвертій статті 183 КПК України, які б не дозволяли визначити підозрюваній заставу одночасно із застосуванням запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою.
Враховуючи зазначене, з огляду на майновий стан підозрюваної, відсутність у неї офіційного місця роботи, зважаючи на те, що ОСОБА_5 підозрюється у вчиненні тяжкого злочину, визнає факт вчинення кримінального правопорушення (крадіжки), з огляду на розмір матеріального збитку, завданого потерпілим, враховуючи те, що розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваною, покладених на неї обов`язків, зважаючи на приписи пункту 2 частини п`ятої статті 182 КПК України, суд визначає підозрюваній заставу у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.
При цьому, судом також перевірено, що підозрюваній ОСОБА_5 16 березня 2022 року було відповідно до вимог статей 276-278 КПК України повідомлено про підозру у вчиненні злочину, передбаченого частиною третьою статті 185 КК України, що свідчить про відсутність порушень прав ОСОБА_5 .
Керуючись ст. 7, 110, 131, 132, 176-178, 183, 186, 193-197, 369-372, 376 КПК України, суд
ПОСТАНОВИВ:
клопотання начальника слідчого відділення - задовольнити.

Застосувати до підозрюваної ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою строком на 60 днів, тобто до 15 травня 2022 року до 13:15 год., взявши її під варту в залі суду.

Визначити ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 заставу у розмірі 80 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 198480 грн.

В разі внесення застави застоводавцем (підозрюваним, або іншою фізичною чи юридичною особою) негайно звільнити ОСОБА_5 з під варти та покласти на неї наступні обов`язки:

- прибувати за кожною вимогою слідчого, прокурора або суду;

- не відлучатись із населеного пункту, в якому вона проживає, без дозволу слідчого, прокурора або суду;

- повідомляти слідчого, прокурора чи суд про зміну свого місця проживання;

- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну.

Термін обов`язків, покладених слідчим суддею, у разі внесення застави, визначити до 15 травня 2022 року включно.

Роз`яснити підозрюваній наслідки невиконання вказаних обов`язків, а саме: у разі, якщо підозрювана, будучи належним чином повідомлена, не з`явиться за викликом до слідчого, прокурора, слідчого судді, суду, без поважних причин, не повідомить про причину своєї неявки, або якщо порушить інші покладені на неї при застосуванні запобіжного заходу обов`язки, застава звертається в дохід держави та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України й використовується у порядку, встановленому законом для використання коштів судового збору. У разі звернення застави в дохід держави слідчий суддя вирішує питання про застосування до підозрюваної запобіжного заходу у вигляді застави у більшому розмірі або іншого запобіжного заходу.

Ухвала слідчого судді щодо застосування запобіжного заходу підлягає негайному виконанню після її оголошення.

Апеляційна скарга, на ухвалу слідчого судді може бути подана протягом п`яти днів з дня її оголошення до Київського апеляційного суду. Для особи, яка перебуває під вартою, строк подачі апеляційної скарги обчислюється з моменту вручення їй копії судового рішення.

Повний текст ухвали складено 22 березня 2022 року.

Слідчий суддя ОСОБА_1