ЧЕРКАСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
Провадження № 11-сс/821/163/22 Справа № 712/3534/22 Категорія: ст. 182 КПК УкраїниГоловуючий у І інстанції ОСОБА_1 Доповідач в апеляційній інстанції ОСОБА_2
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 червня 2022 року Черкаський апеляційний суд в складі суддів:

суддя-доповідач ОСОБА_2
судді ОСОБА_3 , ОСОБА_4
секретар ОСОБА_5

за участі:
прокурора ОСОБА_6
підозрюваної ОСОБА_7
захисника ОСОБА_8

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Черкаси апеляційні скарги адвоката ОСОБА_8 , прокурора у кримінальному провадженні ОСОБА_6 на ухвалу слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 24.05.2022, якою відносно
ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , народженої в м. Черкаси, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_1 , фактично проживаючої за адресою: АДРЕСА_2 , громадянки України, зареєстрованої як особа-підприємець, працюючої головним бухгалтером ТОВ «Смілаенергопромтранс» раніше не судимої, підозрюваної у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27 ч. 4 ст. 191, ч. 5 ст.27. ч. 2 ст. 366 КК України,

застосовано запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 50 (п`ятдесят) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 124 050, 00 грн.,

в с т а н о в и в :

ухвалою слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 24.05.2022 клопотання слідчого Четвертого слідчого відділу (з дислокацією у м. Черкасах) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві ОСОБА_9 , погодженого прокурором відділу Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_6 , подане під час проведення досудового розслідування кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0000110 про застосування запобіжного заходу у вигляді застави відносно ОСОБА_7 задоволено частково.
Застосовано до підозрюваної ОСОБА_7 запобіжний захід у вигляді застави у розмірі 50 (п`ятдесят) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 124 050 грн. (сто двадцять чотири тисячі п`ятдесят гривень 00 коп.).
Покладено на підозрювану ОСОБА_10 у разі внесення застави наступні обов`язки, передбачені ч. 5 ст.194 КПК України, а саме:
- прибувати до слідчого, прокурора та суду за першою вимогою;
- не відлучатися за межі Черкаської області без дозволу слідчого, прокурора або суду;
- повідомляти слідчого, прокурора про зміну свого місця проживання та роботи;
- здати на зберігання до відповідних органів державної влади свій паспорт (паспорти) для виїзду за кордон, інші документи, що дають право на виїзд з України і в`їзд в Україну;
- утримуватися від спілкування зі свідками у кримінальному провадженні № 0000110.
Установити строк дії обов`язків, покладених на підозрювану відповідно до ч. 6 ст. 194 КПК України два місяці, тобто до 24 липня 2022 року.
Слідчий суддя, при винесенні даної ухвали, частково погодився з внесеним клопотанням, визнав підозру відносно ОСОБА_7 , яка підозрюється у вчиненні передбачених ч. 5 ст. 27 ч. 4 ст. 191, ч. 5 ст.27. ч. 2 ст. 366 КК України, обґрунтованою, та прийшов до висновку про наявність передбачених законом ризиків, що підтверджено належними та допустимим доказами у справі, однак прийшов до висновку про те, що сума застави, яку просить застосувати до підозрюваної сторона обвинувачення є завищеною, відповідно, застава у сумі, що дорівнює 50 (п`ятдесят) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб є достатньою для забезпечення відповідної процесуальної поведінки підозрюваної та усунення можливих ризиків, на які вказує прокурор у поданні.

Не погоджуючись з такою ухвалою слідчого судді захисник ОСОБА_7 - адвокат ОСОБА_8 подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на незаконність ухвали, просить її скасувати та обрати відносно підозрюваної запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання. Вказує, що розмір застави для підозрюваної є непомірним. Вважає, що у клопотанні слідчого ризики зазначені формально і не підтверджуються доданими до клопотання матеріалами. Підозрювана співпрацює зі слідством та судом і належним чином виконує свої процесуальні обов`язки. Зазначає, що матеріалами кримінального провадження не доведено вину підозрюваних і припускає, що воно є проявом тиску на керівника обласної міграційної служби та на приватний бізнес зі сторони правоохоронців. Слідчий суддя, на думку захисника, не взяв до уваги що іншому підозрюваному у даному кримінальному провадженні обрано запобіжний захід у вигляді особистого зобов`язання, хоча за версією обвинувачення саме він вважається ключовою фігурою, також слідчий суддя проігнорував характеризуючи дані підозрюваної: що вона інвалід 2 групи, має на утриманні дочку, батьків похилого віку, має сім`ю, постійне місце роботи, раніше не судима, позитивно характеризується .

Не погоджуючись з ухвалою слідчого судді прокурор у кримінальному провадженні подала апеляційну скаргу, в якій вважаючи її незаконною, необґрунтованою, ухвалену з істотним порушенням вимог кримінального процесуального закону просить її скасувати, постановити нову, якою задовольнити клопотання слідчого про застосування запобіжного заходу у вигляді застави у розмірі 200 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб щодо ОСОБА_7 з покладенням обов`язків, передбачених ч. 5 ст. 194 КПК України.
Обґрунтовуючи апеляційну скаргу тими ж доводами, що і клопотання слідчого, зокрема зазначає, що ОСОБА_7 підозрюється у вчиненні декількох злочинів, один з яких є тяжким корупційним злочином, а тому виключно запобіжний захід у вигляді застави в розмірі не менше 200 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що відповідає встановленому в ході досудового розслідування розміру завданої державі матеріальної шкоди внаслідок вчинення вказаних кримінальних правопорушень, зможе забезпечити належну процесуальну поведінку підозрюваної та унеможливить її спроби ухиляння від виконання вимог та рішень сторони обвинувачення.

Заслухавши доповідь судді, думку прокурора, який просив відмовити в задоволенні апеляційної скарги захисника підозрюваної та задоволити його апеляційну скаргу, пояснення адвоката та підозрюваної, які просили у задоволенні апеляційної скарги відмовити та задоволити апеляційну скаргу захисника підозрюваної, вивчивши матеріали судового провадження та перевіривши доводи апеляційних скарг, колегія суддів вважає, що апеляційні скарги не підлягають до задоволення з таких підстав.
Як вбачається з представлених в апеляційний суд матеріалів, Четвертим слідчим відділом (з дислокацією у м. Черкасах) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві проводиться досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000110 від 18.10.2021.
Згідно витягу з Єдиного реєстру досудових розслідувань, відомості про вчинення кримінального правопорушення у кримінальному провадженні № 0000110внесені до вказаного реєстру:
18 жовтня 2021 року за фабулою: «Службові особи Управління Державної міграційної служби України у Черкаській області, зловживаючи службовим становищем, діючи спільно з ФОП ОСОБА_7 , при пособництві останньої, умисно здійснили розтрату грошових коштів на користь ОСОБА_7 відповідно до договорів про надання послуг з прибирання приміщень і території та санітарно-гігієнічної обробки службових приміщень підрозділів УДМС у Черкаській області № 248 від 22.10.2019, № 307 від 26.11.2019, № 391 від 26.12.2019, № 72 від 17.03.2020, № 77 від 23.03.2020, № 68 від 06.04.2021, № 29 від 01.02.2021, № 15 від 25.01.2021 та № 110 від 12.07.2021, за послуги, які фактично ОСОБА_7 надані не були, що призвело до заподіяння інтересам держави в особі УДМС у Черкаській області матеріальної шкоди на загальну суму 505 602,94 грн., що є великим розміром» - правова кваліфікація ч. 4 ст. 191 КК України.
18 травня 2022 року за фабулою: «Службовими особами Управління Державної міграційної служби України у Черкаській області за пособництва ФОП ОСОБА_7 видано завідомо неправдиві офіційні документи - акти здачі-приймання робіт (надання послуг) про документальне виконання умов договорів про надання послуг з прибирання приміщень і території та санітарно-гігієнічної обробки службових приміщень підрозділів УДМС у Черкаській області № 248 від 22.10.2019, № 307 від 26.11.2019, № 391 від 26.12.2019, № 72 від 17.03.2020, № 77 від 23.03.2020, № 68 від 06.04.2021, № 29 від 01.02.2021, № 15 від 25.01.2021 та № 110 від 12.07.2021 із завідомо неправдивими та недостовірними даними щодо фактичного надання ФОП ОСОБА_7 вказаних послуг, внаслідок чого з банківського рахунку УДМС України у Черкаській області на банківський рахунок ФОП ОСОБА_7 безпідставно перераховано 505 602,94 грн., чим інтересам держави в особі УДМС у Черкаській області завдано матеріальної шкоди на вказану суму, що є тяжкими наслідками.» - правова кваліфікація ч. 2 ст. 366 КК України.
За версією досудового розслідування, ОСОБА_7 , шляхом надання начальнику УДМС у Черкаській області ОСОБА_11 та невстановленим службовим особам УДМС у Черкаській області знарядь, засобів вчинення злочину, а саме вказаних вище завідомо неправдивих актів, здійснила пособництво у розтраті службовими особами УДМС у Черкаській області, зокрема ОСОБА_11 , грошових коштів на свою користь, що призвело до заподіяння інтересам держави в особі УДМС у Черкаській області шкоди на загальну суму 505 602,94 грн., що відповідно до примітки 3 ст.185 КК України на момент вчинення кримінального правопорушення більш ніж у двісті п`ятдесят разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян, встановлений у 2019-2021 роках, і є великим розміром.
Крім того, ОСОБА_7 шляхом складання, підписання та надання начальнику УДМС у Черкаській області ОСОБА_11 та невстановленим службовим особам УДМС у Черкаській області зазначених вище завідомо неправдивих офіційних документів актів здачі-приймання робіт (надання послуг) про документальне виконання умов Договору №248 від 22.10.2019, Договору №307 від 26.11.2019, Договору №391 від 26.12.2019, Договору №72 від 17.03.2020, Договору №77 від 23.03.2020, Договору №68 від 06.04.2021, Договору №29 від 01.02.2021, Договору №15 від 25.01.2021 та Договору №110 від 12.07.2021 із вказаними завідомо неправдивими та недостовірними даними, тобто знарядь, засобів вчинення злочину, здійснила пособництво у видачі службовою особою завідомо неправдивих офіційних документів, що призвело до заподіяння інтересам держави в особі УДМС у Черкаській області шкоди на загальну суму 505 602,94 грн., що відповідно до примітки 4 ст. 364 КК України на момент вчинення кримінального правопорушення більш ніж у двісті п`ятдесят разів перевищує неоподатковуваний мінімум доходів громадян, встановлений у 2019-2021 роках, і є тяжкими наслідками.
19.05.2022 слідчим Четвертого слідчого відділу (з дислокацією у м. Черкасах) Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві ОСОБА_9 , за погодженням із прокурором відділу Черкаської обласної прокуратури ОСОБА_6 . ОСОБА_7 , повідомлено про підозру у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 5 ст. 27, ч.4 ст. 191 КК України, тобто у пособництві в розтраті чужого майна шляхом зловживання службовою особою своїм службовим становищем, вчинене у великих розмірах та у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 27, ч.2 ст. 366 КК України, тобто у пособництві у видачі службовою особою завідомо неправдивих офіційних документів, що спричинило тяжкі наслідки.
Крім того, підозра ОСОБА_7 органом досудового розслідування обґрунтовується зібраними під час досудового розслідування доказами, про які зазначено в клопотанні, а саме:
- висновком аналітичного дослідження Головного управління ДПС у Черкаській області № 6/23-00-08-03/ від 23.02.2022 «Про результати дослідження фінансово-господарської діяльності ФОП ОСОБА_7 (РНОКПП НОМЕР_1 ) щодо наявності ознак правопорушень, пов`язаних з легалізацією доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванням тероризму або фінансуванням розповсюдження зброї масового знищення, та/або інших правопорушень за період з 01.10.2019 по 31.12.2021»;
- довідкою Управління Північного офісу Держаудитслужби в Черкаській області від 08.04.2022 «Про результати участі в якості спеціаліста у кримінальному провадженні від 18.10.2021 № 0000110 щодо дотримання умов договорів, укладених між Управлінням Державної міграційної служби України в Черкаській області та фізичною особою-підприємцем ОСОБА_7 за період з 01.10.2019 по 31.12.2021 та вимог законодавства при їх виконання»;
- висновком експерта Черкаського відділення КНІДСЕ за результатами проведення судової економічної експертизи № 438, 447-454, 525-533/22-23 від 20.04.2022, згідно з яким встановлено розмір завданої кримінальним правопорушенням майнової шкоди;
- висновком експерта Черкаського НДЕКЦ МВС України за результатами проведення судово-почеркознавчої експертизи № СЕ-19/124-22/1005-ПЧ від 30.03.2022, згідно з яким встановлено осіб, що підписували вказані договори, додатки до них та акти здачі-приймання робіт (надання послуг);
- показаннями свідків ОСОБА_12 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 та інших щодо обставин здійснення прибирання іншими особами;
- протоколом тимчасового доступу до речей і документів від 23.11.2021 в УДМС України у Черкаській області, протоколом огляду документів від 10.12.2021 в УДМС України у Черкаській області, наданою УДМС України у Черкаській області інформацією від 10.12.2021 та наданими документами про: відсутність наказів щодо допуску ФОП ОСОБА_7 чи інших осіб до приміщень підрозділів УДМС України у Черкаській області у робочий і неробочий час, вихідні та святкові дні для проведення прибирання та санітарно-гігієнічної обробки приміщень; відсутність даних про проведення інструктажів вказаних осіб, попередження про дотримання вимог правил внутрішнього трудового розпорядку, охорони праці, техніки безпеки, пожежної безпеки тощо; відсутність заявок УДМС на адресу ФОП ОСОБА_7 про надання послуг за вказаними договорами; письмових згод УДМС на залучення третіх осіб для виконання ФОП ОСОБА_7 своїх зобов`язань за вказаними договорами та ін.;
- фактичними даними актів здачі-приймання робіт (надання послуг) згідно вказаних договорів про те, що ФОП ОСОБА_7 особисто здійснювала прибирання та санітарно-гігієнічну обробку приміщень підрозділів УДМС України у Черкаській області одночасно (в один день) у м. Умані, м. Смілі та м. Черкасах;
- інформацією ГУ ДПС у Черкаській області від 28.10.2021, протоколом тимчасового доступу до речей і документів від 06.01.2022 в ГУ ДПС у Черкаській області про те, що ФОП ОСОБА_7 у період 2019-2021 років найманих працівників не мала;
- інформацією про перетин ОСОБА_7 державного кордону України, зокрема: виїзд 04.09.2021 о 04:15 год. та в`їзд 16.09.2021 о 08:22 год., а також виїзд 24.07.2021 о 14:50 год. та в`їзд 29.07.2021 о 22:49 год. дні коли згідно актів здачі-приймання робіт (надання послуг) ФОП ОСОБА_7 здійснювала прибирання та санітарно-гігієнічну обробку приміщень згідно вказаних договорів;
- інформацією та документами, наданими ОСОБА_7 07.02.2022 під час проведення тимчасового доступу до речей і документів, згідно з якими у період 2019-2021 ФОП ОСОБА_7 найманих працівників не мала, найману працю та субпідрядників до виконання вказаних договорів не залучала, витрати на закупівлю товарів для виконання умов вказаних договорів (миючі та дезінфікуючі засоби, спеціальний одяг, знаряддя, обладнання та ін.) не здійснювала, відповідних дозвільних та інших документів не отримувала;
- протоколами оглядів та інформацією щодо телефонних з`єднань з телефонних номерів ОСОБА_11 та ОСОБА_7 за період 2019-2021 років, отриманою в ПрАТ «Київстар», згідно з якими на час підписання вказаних договорів та актів здачі-приймання робіт (надання послуг), час надання послуг з прибирання та санітарно-гігієнічної обробки приміщень згідно вказаних договорів ОСОБА_7 перебувала на території м. Черкаси та Черкаського району, а також зафіксовано телефонні з`єднання між ОСОБА_7 і головним бухгалтером УДМС у Черкаській області ОСОБА_25 ;
- протоколами оглядів та вилученою в ході проведення тимчасових доступів до речей і документів інформацією про рух грошових коштів по всіх банківських рахунках ФОП ОСОБА_7 в АТ КБ «ПРИВАТБАНК», ПАТ АБ «УКРГАЗБАНК» та АТ «ОТБ БАНК», з яких встановлено, що з витрати на закупівлю товарів для виконання умов вказаних договорів (миючі та дезінфікуючі засоби, спеціальний одяг, знаряддя, обладнання та ін.) ОСОБА_7 не здійснювались;
- речовими доказами (документами) оригіналами вилучених договорів про надання послуг з прибирання приміщень і території та санітарно-гігієнічної обробки службових приміщень підрозділів УДМС у Черкаській області № 248 від 22.10.2019, № 307 від 26.11.2019, № 391 від 26.12.2019, № 72 від 17.03.2020, № 77 від 23.03.2020, № 68 від 06.04.2021, № 29 від 01.02.2021, № 15 від 25.01.2021 та № 110 від 12.07.2021, актів здачі-приймання робіт (надання послуг) та платіжних доручень до них;
- іншими матеріалами досудового розслідування в сукупності.

Вирішуючи питання про застосування запобіжного заходу щодо підозрюваного ОСОБА_7 , апеляційний суд враховує таке.
Відповідно до вимог ст. 177 КПК України, підставою для застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення, а також наявність ризиків, які дають достатні підстави слідчому судді, суду вважати, що підозрюваний, обвинувачений може здійснити дії, передбачені частиною першою цієї статті, тобто: переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду; знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення; незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні; перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином; вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Ризиком у контексті кримінального провадження є певна ступінь ймовірності того, що особа вдасться до вчинків, які будуть перешкоджати досудовому розслідуванню та судовому розгляду або ж створять загрозу суспільству.
Згідно до ст. 178 КПК України при вирішенні питання про обрання запобіжного заходу, крім наявності ризиків, зазначених у статті 177 цього кодексу, слідчий суддя, на підставі наданих сторонами кримінального провадження матеріалів, зобов`язаний оцінити в сукупності всі обставини, у тому числі: 1) вагомість наявних доказів про вчинення підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; 2) тяжкість покарання, що загрожує відповідній особі у разі визнання підозрюваного, обвинуваченого винуватим у кримінальному правопорушенні, у вчиненні якого він підозрюється, обвинувачується; 3) вік та стан здоров`я підозрюваного, обвинуваченого; 4) міцність соціальних зв`язків підозрюваного, обвинуваченого в місці його постійного проживання, у тому числі наявність в нього родини й утриманців; 5) наявність у підозрюваного, обвинуваченого постійного місця роботи або навчання; 6) репутацію підозрюваного, обвинуваченого; 7) майновий стан підозрюваного, обвинуваченого; 8) наявність судимостей у підозрюваного, обвинуваченого; 9) дотримання підозрюваним, обвинуваченим умов застосування запобіжних заходів, якщо вони застосовувалися до нього раніше; 10) наявність повідомлення особі про підозру у вчинення іншого кримінального правопорушення; 11) розмір майнової шкоди, у завданні якої підозрюється, обвинувачується особа, або розмір доходу, в отриманні якого внаслідок вчинення кримінального правопорушення підозрюється, обвинувачується особа, а також вагомість наявних доказів, якими обґрунтовуються відповідні обставини.
Відповідно до ч. 1 ст. 194 КПК України під час розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу слідчий суддя, суд зобов`язаний встановити, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним, обвинуваченим кримінального правопорушення; наявність достатніх підстав вважати, що існує хоча б один із ризиків, передбачених ст. 177 цього Кодексу, і на які вказує слідчий, прокурор; недостатність застосування більш м`яких запобіжних заходів для запобігання ризику або ризикам, зазначеним у клопотанні.
Як вбачається з ухвали слідчого судді, на основі наданих слідчим матеріалів, які обґрунтовують клопотання, слідчий суддя дослідив клопотання і матеріали, які його обґрунтовують, врахував рівень обґрунтованості підозри, доведеність існування ризиків, обставини та наслідки вчинення кримінального правопорушення, тяжкість покарання, яке загрожує ОСОБА_7 у разі визнання її винуватою, її особу та прийшов до висновку, що запобіжний захід у вигляді застави у повній мірі зможе запобігти доведеним під час розгляду клопотання ризикам та гарантувати виконання підозрюваною покладених на неї обов`язків.
Враховуючи, що слідчий суддя на цьому етапі провадження не вправі вирішувати ті питання, які повинен вирішувати суд під час розгляду кримінального провадження по суті, зокрема, не вправі оцінювати докази з точки зору їх достатності і допустимості для визнання особи винною чи невинною у вчиненні злочину, а лише зобов`язаний на підставі розумної оцінки сукупності отриманих доказів визначити, що причетність особи до вчинення кримінального правопорушення є вірогідною та достатньою для застосування щодо неї обмежувального заходу, то з огляду на наявні в матеріалах провадження дані у слідчого судді були всі підстави для висновку про наявність обґрунтованої підозри у вчиненні ОСОБА_7 кримінальних правопорушень, передбачених ч ч. 5 ст. 27 ч. 4 ст. 191, ч. 5 ст.27. ч. 2 ст. 366 КПК України.
Згідно з рішеннями ЄСПЛ у справах "IlgarMammadov v. Azerbaijanп. 88", "Erdagoz v. Turkeyп. 51", "Cebotari v. Moldova п. 48" "обґрунтована підозра" передбачає наявність фактів або інформації, які б могли переконати об`єктивного спостерігача у тому, що відповідна особа могла вчинити злочин. Крім того, Європейський Суд у своїй практиці неодноразово зазначав, що факти, які є причиною виникнення підозри не повинні бути такими ж переконливими, як ті, що є необхідними для обґрунтування обвинувального вироку чи висунення обвинувачення, зокрема у рішенні "Murray v. the United Kingdom".
На початковій стадії розслідування суд, оцінюючи обґрунтованість підозри, не повинен пред`являти до наданих доказів таких же високих вимог, як при формулюванні остаточного обвинувачення при направленні справи до суду.
Отже, слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання в межах своєї компетенції, у висновках, які зробив орган досудового розслідування відносно обґрунтованості підозри ОСОБА_7 у вчиненні правопорушень, передбачених ч. 5 ст. 27 ч. 4 ст. 191, ч. 5 ст.27. ч. 2 ст. 366 КПК України, чогось очевидно необґрунтованого чи недопустимого не встановив. Не виявлено таких обставин і колегією суддів.
Таким чином, викладені у апеляційні скарзі доводи адвоката ОСОБА_8 щодо обґрунтованості підозри ОСОБА_7 у інкримінованих їй кримінальних правопорушеннях не можуть бути прийняті до уваги колегією суддів.
Перевіряючи доводи клопотання слідчого на предмет наявності ризиків, передбачених ч. 1 ст. 177 КПК України, колегія суддів вважає, що слідчий суддя, всупереч доводам апеляційних скарг, дійшов правильного висновку про їх наявність з огляду на тяжкість кримінальних правопорушень, у вчиненні яких підозрюється ОСОБА_7 , тяжкість покарання, яке загрожує останній у разі визнання її винуватою в інкримінованих кримінальних правопорушеннях, а також з огляду на конкретні обставини кримінального провадження. Зокрема, ризик перешкоджання кримінальному правопорушенню. З урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового стану ОСОБА_7 слідчий застосував до підозрюваної заставу у розмірі 50 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 124 050,00 грн.
Відповідно до статті 182 КПК України застава полягає у внесенні коштів у грошовій одиниці України на спеціальний рахунок, визначений в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України, з метою забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків, під умовою звернення внесених коштів у доход держави в разі невиконання цих обов`язків. Розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу.
Згідно ч. 4 ст. 182 КПК України розмір застави визначається слідчим суддею, судом з урахуванням обставин кримінального правопорушення, майнового та сімейного стану підозрюваного, обвинуваченого, інших даних про його особу та ризиків, передбачених статтею 177 цього Кодексу. Розмір застави повинен достатньою мірою гарантувати виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього обов`язків та не може бути завідомо непомірним для нього.
Відповідно до вимог ч. 5 ст. 182 КПК України розмір застави визначається, зокрема, у таких межах: щодо особи, підозрюваної чи обвинуваченої у вчиненні тяжкого злочину, - від двадцяти до вісімдесяти розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
У виключних випадках, якщо слідчий суддя, суд встановить, що застава у зазначених межах не здатна забезпечити виконання особою, що підозрюється, обвинувачується у вчиненні тяжкого або особливо тяжкого злочину, покладених на неї обов`язків, застава може бути призначена у розмірі, який перевищує вісімдесят чи триста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб відповідно.
В даному випадку, вимоги прокурора щодо застосування до ОСОБА_7 застави у розмірі, що перевищує граничний розмір, визначений законом для осіб, що вчинили тяжкий злочин, оскільки даний випадок є виключним та інший розмір застави не зможе забезпечити виконання підозрюваною покладених на неї обов`язків, не ґрунтується на належних та достатніх доказах, відповідно, дана вимога не підлягає до задоволення судом.
Виходячи з практики Європейського суду з прав людини, уповноважені органи влади повинні приділити визначенню суми застави стільки ж уваги, скільки і вирішенню питання про необхідність тримання обвинуваченого під вартою. Визначаючи суму застави, суди повинні брати до уваги ризик того, що підозрюваний може ухилитися від покарання, обставини особистого життя та тяжкість злочину, у вчиненні якого підозрюється особа. Розмір застави повинен визначатися тим ступенем довіри, при якому перспектива втрати застави, буде достатнім стримуючим засобом, щоб відбити у особи, щодо якої застосовано заставу, бажання будь-яким чином перешкоджати встановленню істини у кримінальному провадженні.
Як зазначає у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, ризики неналежної процесуальної поведінки підозрюваного з часом зменшуються ("Ткачов проти України" від 13.12.2007 p.).
В рішенні по справі «Єлоєв проти України»: «Закон визначає сукупність обставин, а також критерії якими повинен керуватись слідчий суддя, суд при визначенні у кожному конкретному випадку розміру застави. Такими обставинами зокрема є майновий та сімейний стан підозрюваного. Європейський суд з прав людини, неодноразово наголошував на тому, що непомірний розмір застави з статками (майновим станом) підозрюваного, є лише формальним виконанням вимог Європейської конвенції з прав людини, тому у своїх рішеннях суди повинні керуватись також розмірами прибутків підозрюваного. Це означає, що з одного боку, розмір застави повинен бути таким. що загроза її втрати утримувало підозрюваного від намірів та спроб порушити розмір застави повинен бути таким, що загроза її втрати утримувало підозрюваного від намірів та спроб порушити покладені на нього обов`язки, а з іншого її внесення не призвело до втрати ним та його утриманцям засобів для гідного людяного проживання».
Недостатня оцінка національним судом можливості підсудного внести необхідну суму застави, стала однією із причин за якою суд встановив порушення у справі «Тошев проти Болгарії» 10.08.2006.
При визначенні обґрунтованості слідчим суддею розміру застави, колегія суддів враховує, що підозрювана, яка позитивно характеризується, має на утриманні вже повнолітню доньку, яка навчається та батьків пенсійного віку, які отримають пенсію, кредитних зобов`язань, а також наявність в неї постійної роботи та даних, наданих правоохоронними органами щодо отриманих нею доходах, найбільша сума з яких становить 2 319 720 грн. (а.с.36). Тому визначений слідчим суддею у даному провадженні розмір застави, на думку колегії суддів, є справедливим, здатним забезпечити високі стандарти охорони загальносуспільних прав та інтересів в даному кримінальному провадженні, не порушує права підозрюваної та підстав вважати його завідомо непомірним для ОСОБА_7 , на думку захисника, та недостатнім, відповідно до доводів прокурора, колегія суддів не вбачає.
Стосовно доводів апеляційної скарги захисника щодо неприйнятності застосування до його підзахисної такого обов`язку як не відлучатися за межі Черкаської області, оскільки вона за спеціфікою своєї роботи має відрядження у м. Києв, то колегія суддів вважає, що вказане обмеження не порушує конституційних прав підозрюваної, оскільки вона має право на виїзд за межі Черкаської області з отриманням відповідного дозволу правоохоронних органів або суду.
За таких обставин, ухвала слідчого судді суду першої інстанції відповідно до вимог статті 370 КПК України є законною, обґрунтованою і вмотивованою, а тому підстав для її скасування колегія суддів не знаходить.
Істотних порушень кримінального процесуального закону, які перешкодили чи могли перешкодити слідчому судді постановити законне та обґрунтоване рішення, колегією суддів не виявлено.
Зважаючи на викладене, колегія суддів апеляційної інстанції остаточно дійшла висновку, що апеляційні скарги з викладеними в них доводами, задоволенню не підлягають.
Керуючись ст.ст. 182, 193, 194, 405, 407, 418, 419, 422 КПК України, апеляційний суд,
у х в а л и в :

ухвалу слідчого судді Соснівського районного суду м. Черкаси від 24.05.2022 про застосування запобіжного заходу у вигляді застави у розмірі 50 (п`ятдесят) розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 124 050, 00 грн. відносно ОСОБА_7 залишити без змін, а апеляційні скарги адвоката ОСОБА_8 , прокурора у кримінальному провадженні ОСОБА_6 залишити без задоволення.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її проголошення і оскарженню не підлягає.

Головуючий

Судді