Справа № 555/1338/22
Номер провадження 1-кс/555/185/22
У Х В А Л А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"16" серпня 2022 р. м. Березне Слідчий суддя Березнівського районного суду Рівненської області ОСОБА_1

за участю секретаря - ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Березне прокурора Березнівського відідлу Здолбунівської окружної прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні №0000153 від 10.08.2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.358 КК України, -

В С Т А Н О В И В:

І.Обгрунтування клопотання
В обгрунтування вказаного клопотання прокурор покликається на те, що 09 серпня 2022 року о 16.15 год. до відділення поліції №4 Рівненського районного управління поліції ГУ НП в Рівненській області надійшло повідомлення інспектора СРПП ОСОБА_4 , про те, що 09.08.2022 о 16.15 год. по вул.Межиріцькій, с.Великі Селища Соснівської ОТГ Рівненського району Рівненської області, під час перевірки документів у водія ОСОБА_5 , виявлені явні ознаки підроблення свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу автомобіля марки «OPEL ZАFIRA». Вході проведення огляду автомобіля марки «OPEL ZАFIRA», синього кольору, з реєстраційним номером НОМЕР_1 , свідоцтва про реєстрацію даного транспортного засобу « НОМЕР_2 » володільцем яких є ОСОБА_5 та подальшою звіркою з базою ІПНП (Інформаційний портал Національної поліції) було виявлено розбіжності зазначенням різних VIN-кодів транспортних засобів. Відповідно бази МТСБУ (Моторно (транспортне) страхове бюро України) на автомобіль OPEL ZAFIRA, д.н.з НОМЕР_1 були наявні два діючі поліси обов`язкового страхування власників наземних транспортних засобів з зазначенням різних VIN-кодів. Дані розбіжності свідчать про те, що номер шасі на даному транспортному засобі не відповідає дійсності, свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу має явні ознаки невідповідності, підроблення. Надавати будь які покази та підписувати документи громадянин ОСОБА_5 відмовився.

09 серпня 2022 року старшим дізнавачем сектором дізнання у кримінальному провадженні виявлене свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу « НОМЕР_2 » автомобіля марки «OPEL ZAFIRA» з реєстраційним номером НОМЕР_3 та автомобіль марки ««OPEL ZAFIRA» з реєстраційним номером НОМЕР_1 вилучено та визначено подальше місце їх зберігання.

10.08.2022, відповідно до вимог ст.214 КПК України відомості за даним фактом внесені до ЄРДР за №0000153 з попередньою правовою кваліфікацією за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.358 КК України, та розпочато проведення досудового розслідування кримінального провадження.

10 серпня 2022 року старший дізнавач СД своєю постановою вилучене майно, а саме: свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу « НОМЕР_2 » автомобіля марки «OPEL ZAFIRA» з реєстраційним номером НОМЕР_1 та автомобіль марки «OPEL ZAFIRA» з реєстраційним номером НОМЕР_1 , відповідно до вимог ст. 100 КПК України визнав речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000153 (ЄРДР від 10.08.2022) за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України.

Із врахуванням вказаних обставин, вилучене майно відповідно до ст.98 КПК України, являються речовими доказами, як матеріальні об`єкти, які зберегли на собі сліди кримінального правопорушення, та можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, які з метою збереження підлягають арешту, для запобігання можливості їх приховування, зникнення, знищення, використання, пересування, передачі чи відчуження.

ІІ.Позиції учасників судового розгляду
Прокурор ОСОБА_3 в судове засідання не прибули, подали до суду заяви про проведення розгляду клопотання у їх відсутності відсутності.

Власник майна в судове засідання не з`явився, хоча про час та місце його проведення був сповіщений належним чином.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України слідчий суддя вважає за можливе проводити судовий розгляд даного клопотання у відсутності учасників кримінального провадження.

На підставі ч.4 ст.107 КПК України фіксування судового процесу за допомогою технічних засобів не проводилося.

ІІІ.Мотиви прийнятого слідчим суддею рішеня.
З матеріалів клопотання вбачається, що в провадженні органу дізнання перебуває кримінальне проводження, внесене до Єдиного реєстру досудового розслідування №0000153 від 10.08.2022 року з попередньою правовою кваліфікацією за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.4 ст.358 КК України.

Відповідно до протоколу огляду місця події від 09.08.2022 року було виявлено автомобіль марки «OPEL ZAFIRA», номерний знак НОМЕР_1 та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу « НОМЕР_2 » автомобіля марки «OPEL ZAFIRA» з реєстраційним номером НОМЕР_1 .

10 серпня 2022 року старший дізнавач СД своєю постановою вилучене майно, а саме: свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу « НОМЕР_2 » автомобіля марки «OPEL ZAFIRA» з реєстраційним номером НОМЕР_1 та автомобіль марки «OPEL ZAFIRA» з реєстраційним номером НОМЕР_1 , відповідно до вимог ст.100 КПК України визнав речовими доказами у кримінальному провадженні № 0000153 (ЄРДР від 10.08.2022) за ознаками кримінального проступку, передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України.

Відповідно до ч. 1 ст. 171 КПК України, з клопотанням про арешт майна до слідчого судді, суду має право звернутися прокурор, слідчий за погодженням з прокурором, а з метою забезпечення цивільного позову - також цивільний позивач.

За приписами ч.5 ст.171 Кримінального процесуального кодексу України, клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Дане клопотання подане прокурором, а зазначені строки звернення до суду дотримано.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, зникнення, втрати, знищення, використання, перетворення, пересування, передачі, відчуження. Слідчий, прокурор повинні вжити необхідних заходів з метою виявлення та розшуку майна, на яке може бути накладено арешт у кримінальному провадженні, зокрема шляхом витребування необхідної інформації у Національного агентства України з питань виявлення, розшуку та управління активами, одержаними від корупційних та інших злочинів, інших державних органів та органів місцевого самоврядування, фізичних і юридичних осіб.

Згідно положень ч.2 ст.170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення: 1) збереження речових доказів; 2) спеціальної конфіскації; 3) конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; 4) відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди.

У випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу (ч.3 ст.170 КПК України).

Відповідно до норм ч.1 ст.98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Частина 2 статті 173 КПК України визначає, що при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу).

До основних стандартів у сфері правового регулювання відносин власності належить Загальна декларація прав людини (1948 р.) та Європейська конвенція про захист прав людини та основних свобод (1950 р.), учасником яких є Україна.

Статтею 1 Протоколу №1 (1952 р.) до Конвенції встановлено, що кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном, ніхто не може бути позбавлений свого майна, інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом або загальними принципами міжнародного права.

Як у справі «Бакланов проти Росії» (рішення від 9 червня 2005 р.), так і в справі «Фрізен проти Росії» (рішення від 24 березня 2005 р.) ЄСПЛ зазначив, що досягнення справедливого балансу між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи лише тоді стає значимим, якщо встановлено, що під час відповідного втручання було дотримано принципу «законності» і воно не було свавільним, тобто для того, щоб втручання вважалося пропорційним, воно має відповідати тяжкості правопорушення і не становити «особистий і надмірний тягар для особи (справа «Ізмайлов проти Росії», п. 38 рішення від 16 жовтня 2008 р.).

Слідчий суддя за результатами дослідження матеріалів клопотання приходить до переконання, що є підстави вважати, що виявлені та вилучені під час огляду місця події транспортний засіб та свідоцтво про реєстрацію транспорного засобу, можуть бути доказом кримінального правопорушення, вказане майно могло зберегти на собі його сліди або містить інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, а тому з метою недопущення знищення чи зміни такого, клопотання слід задоволити та накласти арешт на вказане майно.

Згідно із ч.11 ст.170 КПК України слідчий суддя встановлює заборону відчужувати, розпоряджатися та користуватися чи вчиняти будь-які інші дії із вищевказаними майном до скасування арешту у встановленому законом порядку.

Керуючись ст.ст.170,171,173 КПК україни, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :

Клопотання задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно речові докази у кримінальному провадженні №0000153 (ЄРДР від 10.08.2022) за ч. 4 ст. 358 КК України, а саме на:

-- свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу « НОМЕР_2 » автомобіля марки «OPEL ZAFIRA» з реєстраційним номером НОМЕР_1 , яке містить ознаки підроблення;
-- автомобіль марки «OPEL ZAFIRA» з реєстраційним номером НОМЕР_1 ,
якими користується ОСОБА_5 , 1990 року народження, житель АДРЕСА_1 , встановивши заборону відчужувати, розпоряджатися та користуватися вказаним майном до скасування арешту у встановленому законом порядку.

Роз`яснити, що відповідно до положень ч.1 ст.174 КПК України, особи, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Ухвала підлягає до негайного виконання.

Копію ухвали невідкладно надіслати слідчому, прокурору та власнику майна.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Рівненського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Подання апеляційної скарги на ухвалу слідчого судді зупиняє набрання нею законної сили, але не зупиняє її виконання.

Слідчий суддя: ОСОБА_1