Справа № 535/1759/22
Провадження № 1-кс/535/377/22
Ухвала
Іменем України

17 жовтня 2022 року смт Котельва

Слідчий суддя Котелевського районного суду Полтавської областіОСОБА_1
за участю:секретаря судового засідання ОСОБА_2

розглянув у відкритому судовому засіданні клопотання прокурора Дергачівської окружної прокуратури Харківської області ОСОБА_3 про арешт майна у кримінальному провадженні № 0002081 від 25.06.2022 за ознаками злочину, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України.

Суть питання, що вирішується ухвалою.
До суду надійшло клопотання прокурора про накладення арешту в рамках кримінального провадження № 0002081 від 25.06.2022 на тимчасово вилучене майно: одяг зовні схожий на форму ЗСУ, а саме бушлат та китель поміщені до полімерного пакету обмотаного стрічкою стяжкою СР 0000 1178; 4 недопалки цигарок; 2 столові ложки та пластикова виделка; мотузку; 5 недопалків цигарок; пластикову картка від сім карти з номером НОМЕР_1 ; молоток з дерев`яною рукояттю обмотаною синьою ізолюючою лентою; полімерний пакет обмотаний стрічкою СР 0000 1177; 7 відрізків липкої стрічки з відбитками пальців рук: 1 л.с. з пляшки «Майская» з камери підвального приміщення; 3 л.с. з пляшки «Жатецький гусь» в підвальному приміщенні; 2 л.с. з банки «Хайнекен» в підвальному приміщенні; 1 л.с. з пляшки «Майская» з підвального приміщення, поміщено до сейф пакету № INZ 2100447.

У обґрунтування клопотання зазначено, що громадяни України ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_7 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , ОСОБА_8 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , ОСОБА_9 , ІНФОРМАЦІЯ_6 , ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , ОСОБА_12 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , надавали допомогу військам РФ під час окупації частини Дергачівської ОТГ. Вказані особи співпрацювали з тимчасовою окупаційною владою та займали адміністративні посади. Крім того останні займалися розселенням окупаційних військ, надали тимчасовій окупаційній адміністрації списки учасників ООС та список відділу прикордонної служби « ІНФОРМАЦІЯ_9 ». Також, вищевказані особи надавали інформацію російським військовим, стосовно техніки, яка знаходиться у сільгосппідприємств ОТГ, яка у подальшому відбиралась та використовувалась в облаштуванні фортифікаційних споруд РОВ. Також, вказані особи надали інформацію РОВ, стосовно вертолітної площадки та укріп районів ВПС «Дергачі», які росіяни використовують у власних цілях з метою проведення обстрілів Харківської області. Метою накладання арешту на вищезазначене майно є забезпечення кримінального провадження, зокрема необхідність його використання в ході досудового розслідування в якості речових доказів, для призначення судових експертиз та проведення інших слідчих дій. Всі зазначені вище процесуальні дії направлені на здійснення швидкого, неупередженого та об`єктивного досудового розслідування з метою встановлення істини по кримінальному провадженню.
Прокурор клопотання підтримує у повному обсязі та просить його задовольнити без її участі, про що надала відповідну заяву.
Володілець майна у судове засідання не з`явився.
Згідно з ч. 1 ст. 172 КПК клопотання про арешт майна розглядається слідчим суддею, судом не пізніше двох днів з дня його надходження до суду, за участю слідчого та/або прокурора, цивільного позивача, якщо клопотання подано ним, підозрюваного, обвинуваченого, іншого власника майна, і за наявності - також захисника, законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження. Неприбуття цих осіб у судове засідання не перешкоджає розгляду клопотання.
Слідчий суддя на підставі наданих матеріалів кримінального провадження, доводів сторони обвинувачення, оцінивши в сукупності всі обставини, дійшов висновку про задоволення клопотання, з огляду на таке.
Згідно даних витягу Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 0002081 від 25.06.2022 внесено відомості за ознаками злочину, передбаченого ч. 2 ст. 111 КК України.
Як передбачено ч. 3 ст. 132 КПК України, застосування заходів забезпечення кримінального провадження не допускається, якщо слідчий, прокурор не доведе, що: 1) існує обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення такого ступеня тяжкості, що може бути підставою для застосування заходів забезпечення кримінального провадження; 2) потреби досудового розслідування виправдовують такий ступінь втручання у права і свободи особи, про який ідеться в клопотанні слідчого, прокурора; 3) може бути виконане завдання, для виконання якого слідчий, прокурор звертається із клопотанням.
Відповідно до п. п. 1, 3 ч. 2 ст. 167 КПК України тимчасово вилученим може бути майно у вигляді речей, документів, грошей тощо, щодо яких є достатні підстави вважати, що вони: підшукані, виготовлені, пристосовані чи використані як засоби чи знаряддя вчинення кримінального правопорушення та (або) зберегли на собі його сліди; є предметом кримінального правопорушення, у тому числі пов`язаного з їх незаконним обігом.
Статтею ст. 168 КПК України встановлено, що факт передання тимчасово вилученого майна засвідчується протоколом. Після тимчасового вилучення майна уповноважена службова особа зобов`язана забезпечити схоронність такого майна в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Слідчим СВ ВП № 3 ХРУП № 3 ГУ НП в Харківській області підполковником поліції ОСОБА_13 20.09.2022 у ході відпрацювання деокупованої території селища Козача Лопань проведено слідчу дію - огляд місця події, а саме: магазину « ІНФОРМАЦІЯ_10 », який розташований за адресою: АДРЕСА_1 , де було виявлено та вилучено речі, згідно з переліком у клопотанні.
21.09.2022 прокурором спрямовано до суду клопотання про арешт вилученого в ході огляду місця події майна.
Ухвалою Котелевського районного суду Полтавської області від 23.09.2022 клопотання прокурора про арешт майна було повернути прокурору для усунення недоліків, установлено строк 72 год для усунення, яка була отримана Дергачівською окружною прокуратурою 12.10.2022.
Клопотання про арешт майна після усунення недоліків було надіслано суду з дотриманням 72 годинного строку.
Відповідно до положень ст. 167-169 КПК України зазначені у клопотанні предмети є тимчасово вилученим майном.
Згідно з вимогами ч. 2 ст. 173 КПК України, при вирішенні питання про арешт майна слідчий суддя, суд повинен враховувати: 1) правову підставу для арешту майна; 2) можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3) наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення або суспільно небезпечного діяння, що підпадає під ознаки діяння, передбаченого законом України про кримінальну відповідальність (якщо арешт майна накладається у випадках, передбачених пунктами 3, 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 3-1) можливість спеціальної конфіскації майна (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 2 частини другої статті 170 цього Кодексу); 4) розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, неправомірної вигоди, яка отримана юридичною особою (якщо арешт майна накладається у випадку, передбаченому пунктом 4 частини другої статті 170 цього Кодексу); 5) розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; 6) наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.
Частиною 3 статті 170 КПК України встановлено, що у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.
Згідно з ч. 1 ст. 98 КПК України, речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.
Слідчий суддя вважає, що прокурор довів необхідність арешту вилученого майна як речового доказу, оскільки існують обґрунтовані підстави, у зв`язку з якими потрібно здійснити даний вид забезпечення кримінального провадження, так як незастосування може призвести до зникнення, втрати або пошкодження вилученого майна або настання інших наслідків, які можуть перешкодити кримінальному провадженню.
Керуючись ст. ст. 131, 132, 170-173, 175, 309, 310, 395 КПК України, слідчий судя
постановив:
Клопотання прокурора про арешт майна задовольнити повністю.
Накласти арешт в рамках кримінального провадження № 0002081 від 25.06.2022 на тимчасово вилучене майно: одяг зовні схожий на форму ЗСУ, а саме бушлат та китель поміщені до полімерного пакету обмотаного стрічкою стяжкою СР 0000 1178; 4 недопалки цигарок; 2 столові ложки та пластикова виделка; мотузку; 5 недопалків цигарок; пластикову картка від сім карти з номером НОМЕР_1 ; молоток з дерев`яною рукояттю обмотаною синьою ізолюючою лентою; полімерний пакет обмотаний стрічкою СР 0000 1177; 7 відрізків липкої стрічки з відбитками пальців рук: 1 л.с. з пляшки «Майская» з камери підвального приміщення; 3 л.с. з пляшки «Жатецький гусь» в підвальному приміщенні; 2 л.с. з банки «Хайнекен» в підвальному приміщенні; 1 л.с. з пляшки «Майская» з підвального приміщення, поміщено до сейф пакету № INZ 2100447.

Зберігання арештованого майна здійснювати відповідно до «Порядку зберігання речових доказів стороною обвинувачення, їх реалізації, технологічної переробки, знищення, здійснення витрат, пов`язаних з їх зберіганням і пересиланням, схоронності тимчасово вилученого майна під час кримінального провадження», затвердженого Постановою КМ України № 1104 від 19.11.2012.
Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.
Роз`яснити положення, які закріплені в ч. 1 ст. 174 КПК України, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування чи суду під час судового провадження за клопотанням підозрюваного, обвинуваченого, їх захисника чи законного представника, іншого власника або володільця майна, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Суддя ОСОБА_1