Справа №295/9725/22
УХВАЛА
про повернення скарги

05.10.2022 року м. Житомир

Слідчий суддя Богунського районного суду м. Житомира ОСОБА_1 ,
розглянувши скаргу ОСОБА_2 на постанову слідчого Житомирського РУП ГУНП України в Житомирській області ОСОБА_3 про відмову у задоволенні клопотання у кримінальному провадженні №0000767,-
в с т а н о в и в :
ОСОБА_2 звернувся до слідчого судді зі скаргою, в якій просить скасувати постанову слідчого Житомирського РУП ГУНП України в Житомирській області ОСОБА_3 від 26.08.2022 р. у кримінальному провадженні №0000767 про відмову в задоволенні його клопотання від 23.08.2022 р. та зобов`язати слідчого задоволити вказане клопотання.
В обґрунтування скарги вказав, що 23.08.2022 р., в рамках кримінального провадження №0000767, він, в процесуальному статусі свідка, подав слідчому ОСОБА_3 клопотання про забезпечення права давати покази, заявляти клопотання та подавати скарги російською мовою, надавати йому документи кримінального провадження, як українською, так і російською мовами, а також у випадку допитів обов`язково залучати перекладача.
Постановою слідчого від 26.08.2022 р. в задоволенні клопотання відмовлено.
ОСОБА_2 вважає постанову необґрунтованою та незаконною, такою, що порушує його конституційні права.
Вирішуючи питання про відкриття провадження за скаргою, слідчим суддею встановлено наступне.
Згідно з ч. 3 ст. 21 КПК України кожен має право на участь у розгляді в суді будь-якої інстанції справи, що стосується його прав та обов`язків, у порядку, передбаченому цим Кодексом.
Дослідивши зміст скарги та долучені до неї документи, слідчим суддею встановлено, що ОСОБА_2 має процесуальний статус свідка в кримінальному провадженні №0000767 від 01.06.2022 р.
Частиною 1 статті 65 КПК України визначено, що свідком є фізична особа, якій відомі або можуть бути відомі обставини, що підлягають доказуванню під час кримінального провадження, і яка викликана для давання показань.
Відповідно до ч. 1 ст. 66 КПК України свідок має право: знати, у зв`язку з чим і в якому кримінальному провадженні він допитується; користуватися під час давання показань та участі у проведенні інших процесуальних дій правовою допомогою адвоката, повноваження якого підтверджуються згідно з положеннями статті 50 цього Кодексу; відмовитися давати показання щодо себе, близьких родичів та членів своєї сім`ї, що можуть стати підставою для підозри, обвинувачення у вчиненні ним, близькими родичами чи членами його сім`ї кримінального правопорушення, а також показання щодо відомостей, які згідно з положеннями статті 65 цього Кодексу не підлягають розголошенню; давати показання рідною або іншою мовою, якою він вільно володіє, і користуватися допомогою перекладача; користуватися нотатками і документами при даванні показань у тих випадках, коли показання стосуються будь-яких розрахунків та інших відомостей, які йому важко тримати в пам`яті; на відшкодування витрат, пов`язаних з викликом для давання показань; ознайомлюватися з протоколом допиту та заявляти клопотання про внесення до нього змін, доповнень і зауважень, а також власноручно робити такі доповнення і зауваження; заявляти клопотання про забезпечення безпеки у випадках, передбачених законом; заявляти відвід перекладачу.
Відповідно до ч. 1 ст. 220 КПК України клопотання сторони захисту, потерпілого і його представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, про виконання будь-яких процесуальних дій та у випадках, установлених цим Кодексом, іншої особи, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, або її представника слідчий, дізнавач, прокурор зобов`язані розглянути в строк не більше трьох днів з моменту подання і задовольнити їх за наявності відповідних підстав.
Отже, системний аналіз ст.ст. 66, 220 КПК України дає підстави слідчому судді стверджувати, що свідок взагалі не наділений процесуальними повноваженнями заявляти слідчому клопотання про проведення будь-яких дій у кримінальному провадженні, у зв`язку з чим і позбавлений права на їх оскарження в судовому порядку.

Крім того, стаття 303 КПК України визначає рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування.
Згідно з п. 7 ч. 1 ст. 303 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржена рішення слідчого, дізнавача, прокурора про відмову в задоволенні клопотання про проведення слідчих (розшукових) дій, негласних слідчих (розшукових) дій - особою, якій відмовлено у задоволенні клопотання, її представником, законним представником чи захисником.
Відповідно до ч. 1 ст. 223 КПК України слідчі (розшукові) дії є діями, спрямованими на отримання (збирання) доказів або перевірку вже отриманих доказів у конкретному кримінальному провадженні.
Нормами ч. 1 ст. 246 КПК України визначено, що негласні слідчі (розшукові) дії - це різновид слідчих (розшукових) дій, відомості про факт та методи проведення яких не підлягають розголошенню, за винятком випадків, передбачених цим Кодексом.
Слідчий суддя констатує, що подане свідком ОСОБА_2 клопотання від 23.08.2022 р. про забезпечення права давати покази, заявляти клопотання та подавати скарги російською мовою, надавати йому документи кримінального провадження, як українською, так і російською мовами, а також у випадку допитів обов`язково залучати перекладача, в силу ст.ст. 223, 246 КПК України за своїм змістом не є клопотанням про проведення слідчих (розшукових) дій та/або негласних слідчих (розшукових) дій.
Зі змісту ст. 66 КПК України, якою врегульовані права свідка в кримінальному провадженні, взагалі не вбачається можливість подання свідком будь-яких клопотань або скарг, як і не передбачено вручення йому копій документів кримінального провадження.
Щодо забезпечення права на надання показів в якості свідка рідною мовою, то зазначене право свідка є гарантованим і підлягає вирішенню безпосередньо під час проведення допиту, про що вноситься відповідний запис до протоколу допиту свідка, як і право на участь під час допиту перекладача і не потребує окремого оформлення у вигляді постанови слідчого. Відсутність можливості надавати покази рідною мовою і незалучення перекладача у разі необхідності унеможливлює проведення допиту як такого, а складений за результатами такого допиту протокол підлягає оцінці на предмет належності і допустимості його як доказу.
Нормами п. 1 ч. 2 ст. 304 КПК України визначено, що скарга повертається, якщо скаргу подала особа, яка не має права подавати скаргу.
Беручи до уваги те, що ОСОБА_2 має процесуальний статус свідка в кримінальному провадженні, не є суб`єктом, який наділений повноваженнями звертатися з клопотаннями щодо здійснення, як процесуальних, так і слідчих (розшукових) дій у кримінальному провадженні, а відтак не є суб`єктом, який має право на оскарження рішення слідчого під час досудового розслідування, слідчий суддя вважає, що скарга подана особою, яка не має права її подавати, а тому слідчий суддя вважає, що скарга підлягає поверненню на підставі п. 1 ч. 2 ст. 304 КПК України.
Керуючись ст. ст. 21, 303, 304 КПК України, слідчий суддя, -

п о с т а н о в и в:
Скаргу ОСОБА_2 на постанову слідчого Житомирського РУП ГУНП України в Житомирській області ОСОБА_3 про відмову у задоволенні клопотання у кримінальному провадженні №0000767 повернути особі, яка її подала.
Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Житомирського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання її копії.

Слідчий суддя ОСОБА_1