Справа №552/6113/22
н/п 1-кс/552/2435/22
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 вересня 2022 року Слідчий суддя Київського районного суду м. Полтави ОСОБА_1 , за участю секретаря ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні в м.Полтаві клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна по кримінальному провадженню №0000786 від 16.08.2021 року,

ВСТАНОВИВ:

Представник заявника звернувся до суду із клопотанням, в якому просить слідчого суддю скасувати арешт трикімнатної квартири АДРЕСА_1 , застосований ухвалою Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 02.09.2021 року. В обґрунтування клопотання зазначив, що в провадженні СВ ВП №1 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області перебуває кримінальне провадження №0000786 від 16.08.2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України. Під час досудового розслідування ухвалою слідчого судді Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 02.09.2021 року накладено арешт на квартиру АДРЕСА_2 , що належить ОСОБА_4 . Даний арешт було накладено незаконно та з порушенням вимог КПК України, зокрема в ухвалі суду арешт накладено на двокімнатну квартиру АДРЕСА_3 за вказаною адресою, в той час як ОСОБА_4 володіє трикімнатною квартирою АДРЕСА_2 . Зазначив, що з дня внесення відомостей до ЄРДР пройшло більше року, жодній особі не повідомлено про підозру, а тому арешт накладено необґрунтовано. Твердження слідчого, які містяться в клопотанні, не знаходять свого відображення в матеріалах справи. Крім того, слідчий суддя не мав права накладати арешт на майно особи, яка не є підозрюваною. З урахуванням викладеного просив клопотання задовольнити.
Представник заявника і заявник в судове засідання не з`явилися, про час та місце розгляду їх клопотання повідомлялися належним чином. Слідчий ОСОБА_5 надав суду письмову інформацію по кримінальному провадженню і просить слідчого суддю проводити розгляд даного клопотання за його відсутності.
Беручи до уваги вимоги ч.1 ст.172, ч.2 ст.174 КПК України, що клопотання про скасування арешту майна повинно бути розглянуто слідчим суддею не пізніше трьох днів після його надходження до суду, що неприбуття осіб у судове засідання при розгляді клопотання про арешт майна не перешкоджає розгляду клопотання, слідчий суддя вважає за можливе розглянути клопотання за відсутності осіб, які не з`явилися.

Судом встановлено, що в провадженні СВ відділу поліції №1 Харківського районного управління поліції №2 ГУНП в Харківській області, перебуває кримінальне провадження №0000786 від 16.08.2021 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 190 КК України.
Досудовим розслідуванням встановлено, що невстановлені особи шахрайським шляхом, використовуючи документи померлого ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , заволоділи квартирою загальною площею 67,9 кв. за адресою: АДРЕСА_4 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101). 07.07.2021, тобто вже після смерті ОСОБА_6 , приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Харківської області ОСОБА_7 посвідчено договір купівлі-продажу квартири за адресою: АДРЕСА_4 та право приватної власності на квартиру зареєстровано на ім`я ОСОБА_4 .

Постановою слідчого СВ ВП №1 ХРУП №2 ГУНП в Харківській області старшого лейтенанта поліції ОСОБА_5 від 01.11.2021року квартири за адресою: АДРЕСА_5 та кв. АДРЕСА_2 визнані речовими доказами.

Ухвалою слідчого судді Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 02.09.2021 року по даному кримінальному провадженню було накладено арешт на квартиру, що розташована за адресою: АДРЕСА_4 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 101), власником якої є ОСОБА_4 , шляхом заборони розпорядження нею.

Згідно зі статтею 170 КПК України завданнями арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження. Арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання; відшкодування шкоди.

Відповідно до ч. 1 ст. 174 КПК України інший власник або володілець майна, який не був присутній при розгляді питання про арешт майна, має право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею. Арешт майна також може бути скасовано повністю чи частково ухвалою слідчого судді під час досудового розслідування за клопотанням іншого власника або володільця майна, якщо вони доведуть, що в подальшому застосуванні цього заходу відпала потреба або арешт накладено необґрунтовано.

Таким чином, під час розгляду даного клопотання про скасування арешту слідчий суддя повинен з`ясувати, чи було арешт накладено обґрунтовано та чи не відпала потреба в подальшому застосуванні цього заходу.

В ухвалі слідчого судді Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 02.09.2021 року було належним чином обґрунтовано накладення арешту. Так, було зазначено, що у кримінальному провадженні існує сукупність підстав та розумних підозр вважати, що квартира, розташована за адресою: АДРЕСА_4 є об`єктом кримінально протиправних дій або набута кримінально протиправним шляхом та у розумінні ч. 1 ст. 98 КПК України є речовим доказом. Слідчий суддя дійшов висновку про наявність підстав для арешту вказаної квартири з метою збереження речових доказів. Крім того, оскільки досудове розслідування розпочате за фактом шахрайських дій з боку невстановлених осіб, які використовуючи документи померлого ОСОБА_6 шахрайським способом зареєстрували право власності і склали договір купівлі-продажу нерухомого майна, в результаті чого вказану квартиру було відчуженню іншій особі, то накладення вказаного арешту є співмірним обмеженням права власності задля забезпечення даного кримінального провадження.

Вирішуючи питання про те, чи не відпала потреба в подальшому застосуванні накладеного арешту, слідчий суддя бере до уваги наступне. Як вбачається з довідки щодо руху кримінального провадження, досудове розслідування триває, строки досудового розслідування не закінчилися, а тому потреба в забезпеченні кримінального провадження шляхом накладеного арешту залишається.

Слідчому судді не надано докази, які б свідчили про те, що зі спливом часу після накладення арешту обґрунтована підозра щодо вчинення кримінального правопорушення за ч.3 ст.190 КК України (п.1 ч.3 ст.132 КПК України) перестала існувати.

Зважаючи на викладене, слідчий суддя дійшов висновку про те, що потреба в подальшому арешті не відпала.

Посилання заявника на те, що протягом року жодній особі не повідомлено про підозру, а тому накладений арешт слід скасувати, не свідчить про наявність підстав для задоволення клопотання. Посилання заявника на те, що слідчий суддя не мав права накладати арешт на майно особи, яка не є підозрюваною, не заслуговують на увагу.

Слідчий суддя бере до уваги співмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження, наслідки арешту майна для власника квартири ОСОБА_4 , яка не позбавлена права володіння і користування квартирою. Обмеження права на розпорядження квартирою не порушує прав власника квартири.

У відповідності до вимог ч.4 ст.173 КПК України слідчий суддя застосував найменш обтяжливий спосіб арешту квартири, який не призвів до зупинення або надмірного обмеження правомірної підприємницької діяльності особи, або інших наслідків, які суттєво позначаються на інтересах інших осіб.

З урахуванням вищевикладеного, слідчий суддя відмовляє в клопотанні про скасування арешту майна, так як відсутні підстави для такого скасування.

Керуючись ст.ст. 170-174, 309 КПК України, - слідчий суддя

ПОСТАНОВИВ:

В задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 , який діє в інтересах ОСОБА_4 , про скасування арешту майна по кримінальному провадженню №0000786 від 16.08.2021 року, - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Полтавського апеляційного суду протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

Слідчий суддя ОСОБА_1