ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/6552/22
провадження № 1-кс/753/1155/22
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"20" липня 2022 р. слідчий суддя Дарницького районного суду м. Києва ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , розглянувши скаргу ОСОБА_3 на постанову дізнавача про закриття кримінального провадження

ВСТАНОВИВ:
25 червня 2022 року шляхом направлення засобами поштового зв`язку ОСОБА_3 звернувся до Дарницького районного суду м. Києва зі скаргою, в якій просив скасувати постанову дізнавача відділу дізнання Дарницького УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_4 від 27 травня 2022 року про закриття кримінального провадження №0001047.
В обґрунтування скарги посилається на те, що дізнавачем під час досудового розслідування не проведено жодних процесуальних та слідчих (розшукових) дій, спрямованих на всебічне, повне і неупереджене дослідження обставин кримінального провадження.
Згідно з протоколом автоматичного визначення слідчого судді від 4 липня 2022 року скаргу передано для розгляду судді ОСОБА_1 .
Скаржник у судове засідання не з`явився, подав заяву про розгляд справи за його відсутності.
Прокурор та дізнавач у судове засідання не з`явилися, про розгляд скарги були повідомлені належним чином, дізнавач надав матеріали кримінального провадження №0001047 до суду та подав заяву про розгляд справи за його відсутності, просив повернути скаргу ОСОБА_3 на підставі п.3 ч. 2 ст. 304 КК України.
Дослідивши матеріали скарги, матеріали кримінального провадження №0001047, слідчий суддя вважає, що скарга підлягає задоволенню з огляду на таке.
Вичерпний перелік рішень, дій та бездіяльності дізнавача, слідчого або прокурора, які можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, визначений ч. 1 ст. 303 КПК України.
Згідно із п. 3 ч. 1 ст. 304 КПК України на досудовому провадженні може бути оскаржено рішення слідчого, дізнавача про закриття кримінального провадження заявником, потерпілим, його представником чи законним представником.
Відповідно до ч. 1 ст. 304 КПК України скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого, дізнавача чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого, дізнавача чи прокурора оформлюється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.
Слідчим суддею встановлено, що копія постанови про закриття кримінального провадження від 27 травня 2022 року скаржником отримано 17 червня 2022 року, а отже встановлений законом десятиденний строк на її подання не пропущений.
Як свідчать матеріали справи, у провадженні Дарницького УП ГУНП у м. Києві перебуває кримінальне провадження №0001047, відомості про яке внесені до ЄРДР 26 травня 2022 року за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України.
27 травня 2022 року дізнавач ВД Дарницького УП ГУНП у м. Києві ОСОБА_4 виніс постанову про закриття кримінального провадження. Закриваючи кримінальне провадження на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України, дізнавач вказав, що досудовим розслідуванням не встановлено достатніх даних, які б вказували на наявність складу кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України. Вказаний висновок дізнавача обґрунтований тим, що розголошення банківської таємниці клієнтом банку, а саме надання третім особам відомостей про банківську картку є невиконанням умов цивільно-правового договору, який укладався при відкритті банківського рахунку, тобто наявні ознаки цивільно-правових відносин, що в свою чергу виключає склад кримінального проступку, передбаченого ч. 1 ст. 190 КК України.
Даючи оцінку доводам скарги про необґрунтованість оскаржуваної постанови, суд керується загальними засадами кримінального провадження та положеннями кримінального процесуального закону, які визначають порядок (процедуру) кримінального провадження.
Так, згідно з ст. 2 КПК України завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.
Імперативним приписом, зафіксованим у ст. 7 цього Кодексу, законодавець визначив, що зміст та форма кримінального провадження повинні відповідати загальним засадам кримінального провадження, до яких, зокрема, відносяться верховенство права, законність, рівність перед законом і судом, презумпція невинуватості та забезпечення доведеності вини тощо.
Відповідно до ч. 2 ст. 9 КПК України прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий зобов`язані всебічно, повно і неупереджено дослідити обставини кримінального провадження, надати їм належну правову оцінку та забезпечити прийняття законних і неупереджених процесуальних рішень.
У кримінальному провадженні підлягають доказуванню, зокрема, подія кримінального правопорушення та винуватість обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення форма вини мотив і мета вчинення кримінального правопорушення (ст. 91 КПК України).
Як передбачено ст. 93 цього Кодексу, сторона обвинувачення здійснює збирання доказів шляхом проведення слідчих (розшукових) дій та негласних (слідчих) розшукових дій, витребування та отримання речей, документів тощо, проведення інших процесуальних дій.
Доказами у кримінальному провадженні є фактичні дані, отримані у передбаченому цим Кодексом порядку, на підставі яких слідчий, прокурор, слідчий суддя і суд встановлюють наявність чи відсутність фактів чи обставин, що мають значення для кримінального провадження та підлягають доказуванню. Процесуальними джерелами доказів є показання, речові докази, документи, висновки експертів (ст. 84 КПК України).
Згідно із приписами п. 2 ч. 5 ст. 110 КПК України мотивувальна частина постанови слідчого повинна містити: відомості про зміст обставин, які є підставами для прийняття постанови; мотиви прийняття постанови, їх обґрунтування та посилання на положення цього Кодексу, тобто на відповідні пункти і частини статті 284, якою визначені правові підстави закриття кримінального провадження.
Дослідивши матеріали скарги та оцінивши зміст постанови від 27 травня 2022 року про закриття кримінального провадження №0001047, вважаю обґрунтованими доводи скарги ОСОБА_3 , оскільки оскаржувана постанова не містить достатніх мотивів, які дають підстави для висновку про закриття кримінального провадження, зокрема, не досліджено обставини викладені у заяві про злочин, не проведено жодних процесуальних та слідчих (розшукових) дій, необхідних для встановлення об`єктивної істини у кримінальному провадженні та перевірки обставин зазначених у повідомленні про вчинення кримінального правопорушення, не зазначено, які докази були здобуті та з яких саме доказів встановлені обставини, зазначені у оскаржуваній постанові.
Вищевикладене свідчить про неповноту проведення досудового розслідування, не повне відображення обставин досудового розслідування, які є підставами для прийняття постанови, і, як наслідок, передчасне винесення оскаржуваної постанови, що є підставою для її скасування.
Керуючись ст. ст. 303, 306, 309, 376 КПК України

УХВАЛИВ:
Скаргу ОСОБА_3 задовольнити.
Скасувати постанову дізнавача відділу дізнання Дарницького управління поліції Головного управління Національної поліції України в м. Києві ОСОБА_4 від 27 травня 2022 року про закриття кримінального провадження № 0001047, внесеного до ЄРДР 25 травня 2022 року.
Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення і оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1