печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 липня 2022 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,
при секретарі судових засідань ОСОБА_2 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві у залі суду судове провадження за клопотанням адвоката ОСОБА_3 про зміну запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою застосованого до підозрюваного у кримінальному провадженні №0000637 від 27.04.2022 року ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , на запобіжний захід у вигляді домашнього арешту,

В С Т А Н О В И В:

08.07.2022 року у провадження Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 про зміну запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою застосованого до підозрюваного у кримінальному провадженні №0000637 від 27.04.2022 року ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , на запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Клопотання мотивоване тим, що ризики які існували на момент застосування запобіжного заходу відносно підозрюваного відпали на даний час, а відтак наявні підстави з якими законодавець пов`язує зміну запобіжного заходу, так як обрана міра запобіжного заходу не відповідає ризикам та є занадто суворою.

У судове засідання адвокат, не з`явився, про розгляд скарги повідомлявся належним чином, згідно з нормами ч.ч. 1, 8 ст. 135, ч. 1 ст. 136 КПК України, про причини неявки суду не повідомлено, заяви або клопотання не подано.
Прокурор у кримінальному провадженні в судове засідання не з`явився про час та місце розгляду провадження повідомлявся належним.

Вивчивши клопотання, слідчий суддя дійшов наступного висновку.

Завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Відповідно до ч.1 ст. 201 КПК України підозрюваний, обвинувачений, до якого застосовано запобіжний захід, його захисник, має право подати до місцевого суду, в межах територіальної юрисдикції якого здійснюється досудове розслідування, клопотання про зміну запобіжного заходу, в тому числі про скасування чи зміну додаткових обов`язків, передбачених частиною п`ятою статті 194 цього Кодексу та покладених на нього слідчим суддею, судом, чи про зміну способу їх виконання.

Відповідно до ч.5 ст.201 КПК України слідчий суддя, суд має право залишити без розгляду клопотання про зміну запобіжного заходу, подане раніше тридцяти днів з дня постановлення попередньої ухвали про застосування, зміну або відмову у зміні запобіжного заходу, якщо у ньому не зазначені нові обставини, які не розглядалися слідчим суддею, судом.

Таким чином, виходячи зі змісту ст. 201 КПК України підставою для зміни запобіжного заходу за клопотанням підозрюваного чи захисника є, в тому числі, наявність нових обставин, які не були предметом судового розгляду.

Також, вказаними нормами законодавцем регламентовано порядок розгляду клопотання про зміну запобіжного заходу із врахуванням правил передбачених для розгляду клопотання про застосування запобіжного заходу, для об`єктивного та повного, неупередженого вирішення заявлених вимог, що і є метою кримінального провадження. Важливою умовою під час розгляду є участь особи, за клопотанням якої здійснюється судове провадження, з метою доведення обставин, на які заявник вказує в клопотанні.

Так, ч. 1 ст. 193 КПК України передбачено, що розгляд клопотання про застосування запобіжного заходу здійснюється за участю прокурора, підозрюваного, обвинуваченого, його захисника.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 № 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Листом Верховного Суду України від 25.01.2006 № 1-5/45 визначено критерії оцінювання розумності строку розгляду справи, якими серед іншого є складність справи та поведінка заявника.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.

Поважними причинами неприбуття особи на виклик (ст. 138 КПК України) є обмеження свободи пересування внаслідок дії закону або судового рішення; обставини непереборної сили (епідемії, військові події, стихійні лиха або інші подібні обставини); відсутність особи у місці проживання протягом тривалого часу внаслідок відрядження, подорожі тощо; тяжка хвороба або перебування в закладі охорони здоров`я у зв`язку з лікуванням або вагітністю за умови неможливості тимчасово залишити цей заклад; смерть близьких родичів, членів сім`ї чи інших близьких осіб або серйозна загроза їхньому життю; несвоєчасне одержання повістки про виклик; інші обставини, які об`єктивно унеможливлюють з`явлення особи на виклик, що підлягає з`ясуванню у судовому засіданні. Неврахування таких обставин призводить до передчасності прийнятого рішення та можливого порушення законних прав та інтересів учасників розгляду.

З викладеного вбачається, що особі, за клопотанням якої здійснюється судове провадження, процесуальним законодавством надаються не лише права, а і покладаються обов`язки. Відтак, будучи належним чином повідомленим про розгляд поданого ним клопотання, захисник підозрюваного, не з`явився у судове засідання, про причини неявки не повідомив суд, клопотання або заяви не надходили.

Сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених КПК України.

Аналізуючи викладене, вбачається, що заявник в судове засідання не з`явився та вимоги клопотання не підтримав, тому слідчий суддя відмовляє у задоволенні клопотання.

Керуючись ст.ст. 135, 136, 177, 178, 193, 194, 201, 309, 376 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :

Відмовити у задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_3 про зміну запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою застосованого до підозрюваного у кримінальному провадженні №0000637 від 27.04.2022 року ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1 , на запобіжний захід у вигляді домашнього арешту.

Ухвала слідчого судді оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1