печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 серпня 2022 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 ,
при секретарі судових засідань ОСОБА_2 ,
за участю адвоката (в режимі відеоконференцзв`язку) ОСОБА_3 ,
прокурора ОСОБА_4 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві у залі суду судове провадження за клопотанням адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_5 про скасування арешту, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва у справі 757/25754/21-к від 19.05.2021 року у рамках кримінального провадження №00000222, на майно,

В С Т А Н О В И В:

14.07.2022 у провадження Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_5 , яке передано слідчому судді ОСОБА_1 15.07.2022, про скасування арешту, накладеного ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва у справі 757/25754/21-к від 19.05.2021 року у рамках кримінального провадження №00000222, на майно.

В обґрунтування доводів клопотання зазначено, що кримінальне провадження, в рамках якого застосовувався арешт вже закрито, що свідчить, що у застосуванні такого заходу забезпечення кримінального провадження відпала потреба.
Адвокат в судовому засіданні вимоги клопотання підтримав та просив задовольнити.
Прокурор в судовому засіданні щодо доводів клопотання не заперечував та не заперечував щодо скасування арешту з майна.
Вивчивши клопотання, заслухавши позицію учасників, дослідивши матеріали, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, приходить до наступного висновку.
Судовим розглядом встановлено, що Головним слідчим управлінням Національної поліції України здійснювалося досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0000222 від 26.01.2021 за фактом умисних дій з використанням службового становища посадовими особами Державного підприємства «Харківський національний академічний театр опери та балету імені М.В. Лисенка» () та ряду приватних юридичних осіб, діяльність яких спрямована на привласнення державних коштів шляхом проведення безтоварних фінансових операцій за допомогою незаконної підміни номенклатури товарів.
Ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва 11.05.2021 у кримінальному провадженні № 0000222, накладено арешт на майно, вилучене 12.05.2021 під час проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на: мобільний телефон Iphone 11Pro, серійний номер НОМЕР_1 , модель MWC72FSIA, IMEI НОМЕР_2 ; мобільний телефон Iphone, model A1660, ID:DCG-E3085A IC: 579С-Е3085А; флеш-накопичувач Apacer USB 3.0 D33466, чорного кольору.
У подальшому матеріали кримінального провадження 0000222 об`єднано із матеріалами кримінального провадження № 0000728,
У ході проведення досудового розслідування ОСОБА_6 повідомлення про підозру не вручалось, при цьому, 13.03.2022 у порядку н. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України прийнято рішення про закриття кримінального провадження № 0000728.
Порядок скасування арешту майна визначений статтею 174 Кримінального процесуального кодексу України, якою визначено, що підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється впровадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю, або частково. Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження судом.
При розгляді клопотання, поданого в порядку ст. 174 КПК України, слідчий суддя не надає оцінку дотриманню вимог закону при постановленні ухвали про арешт майна та її законності, що є виключною прерогативою суду апеляційної інстанції, а лише оцінює обґрунтованість підстав для скасування арешту.
Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, продовження заходів забезпечення кримінального провадження, як упродовж досудового розслідування так і судового розгляду, ґрунтується на презумпції, що з перебігом ефективного розслідування справи та її судового розгляду зменшуються ризики, які стали підставою для застосування заходу забезпечення кримінального провадження, відповідно зі спливом певного часу орган досудового розслідування має навести додаткові доводи в обґрунтування наявних ризиків, що залишаються та їх аналіз, як підстави для подальшого втручання у права особи в тому числі щодо позбавлення або обмеження права власності.
Окрім того, Європейський суд з прав людини через призму своїх рішень неодноразово акцентував увагу на тому, що володіння майном повинно бути законним (див. рішення у справі "Іатрідіс проти Греції" [ВП], заява N 31107/96, п. 58, ECHR 1999-II). Вимога щодо законності у розумінні Конвенції вимагає дотримання відповідних положень національного законодавства та відповідності принципові верховенства права, що включає свободу від свавілля (див. рішення у справі "Антріш проти Франції", від 22 вересня 1994 року, Series А N 296-А, п. 42, та "Кушоглу проти Болгарії", заява N 48191/99, пп. 49 - 62, від 10 травня 2007 року). Будь-яке втручання державного органу у право на мирне володіння майном повинно забезпечити "справедливий баланс" між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Необхідність досягнення такого балансу відображена в цілому в структурі статті 1 Першого протоколу. Необхідного балансу не вдасться досягти, якщо на відповідну особу буде покладено індивідуальний та надмірний тягар (див., серед інших джерел, рішення від 23 вересня 1982 року у справі "Спорронг та Льонрот проти Швеції", пп. 69 і 73, Series A N 52). Іншими словами, має існувати обґрунтоване пропорційне співвідношення між засобами, які застосовуються, та метою, яку прагнуть досягти (див., наприклад, рішення від 21 лютого 1986 року у справі "Джеймс та інші проти Сполученого Королівства", n. 50, Series A N 98).
Натомість, під час судового розгляду встановлено, що сторона обвинувачення не заперечує проти задоволення вимог клопотання про скасування арешту майна та кримінальне провадження в рамках якого накладено арешт закрито.
За викладених обставин, слідчий суддя враховує процесуальну позицію учасників кримінального провадження щодо згоди із вимогами клопотання, а відтак, виходячи з принципу змагальності, відповідно до якого кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом, та принципу диспозитивності кримінального провадження, відповідно до якого сторони кримінального провадження є вільними у використанні своїх прав у межах та у спосіб, передбачених цим Кодексом, а слідчий суддя, суд у кримінальному провадженні вирішують лише ті питання, що винесені на їх розгляд сторонами та віднесені до їх повноважень цим Кодексом, приходить до висновку про необхідність задоволення клопотання та скасування арешту майна.
Керуючись ст. ст. 2, 22, 26, 170,172, 173, 174 КПК України, слідчий суддя,-

У Х В А Л И В :

Клопотання задовольнити.
Скасувати арешт, що накладений ухвалою слідчого судді Печерського районного суду м. Києва від 19.05.2021, на майно, вилучене 12.05.2021 під час проведення обшуку за місцем проживання ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , а саме на:
-мобільний телефон Iphone 11Pro, серійний номер НОМЕР_1 , модель MWC72FSIA, IMEI НОМЕР_2 ;
-мобільний телефон Iphone, model A1660, ID:DCG-E3085A IC: 579С-Е3085А;
-флеш-накопичувач Apacer USB 3.0 D33466, чорного кольору..

Ухвала слідчого судді не підлягає оскарженню.

Слідчий суддя ОСОБА_1