КИЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ПОЛТАВИ
Справа №642/5922/20
Провадження № 1-кп/552/516/22
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09.09.2022 Київський районний суду м. Полтави в складі:
головуючого - судді ОСОБА_1 ,
за участю секретаря ОСОБА_2
прокурора ОСОБА_3
захисника ОСОБА_4
обвинуваченого ОСОБА_5
розглянувши у підготовчому судовому засіданні в режимі відеоконференції матеріали кримінального провадження № 0001742 за обвинуваченням ОСОБА_5 , ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 186 КК України,

В С Т А Н О В И В:
Згідно розпорядження Голови Верховного суду №7/0/9-22 від 14.03.2022 на підставі ст.147 ЗУ «Про судоустрій і статус суддів» територіальну підсудність судових справ Ленінського районного суду м. Харкова змінено за Київським районним судом м. Полтави.

23.06 .2022, згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями, справа Ленінського районного суду м. Харкова № 642/5922/20 за обвинуваченням ОСОБА_5 , ОСОБА_6 передана на розгляд судді ОСОБА_1 .

Під час підготовчого судового засідання прокурор заявила клопотання про продовження ОСОБА_5 запобіжного заходу у виді тримання під вартою, оскільки існують ризики передбачені ч.1 ст. 177 КПК України, а саме: останній може переховуватись від суду, незаконно впливати на потерпілого та свідків, вчинити інші кримінальні правопорушення, оскільки ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні тяжкого умисного злочину, вчиненого групою осіб відносно потерпілого похилого віку, не має офіційних джерел існування, раніше судимий за умисні злочини, схильний до ведення злочинного способу життя та являє підвищену соціальну небезпеку.
Заслухавши думку обвинуваченого та його захисника, які в задоволенні клопотання прокурора просили відмовити та зміни запобіжний захід на більш м`який, або зменшити розмір застави, суд приходить до наступного.
Згідно зі ст. 177 КПК України метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання підозрюваним, обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання спробам:
1) переховуватися від органів досудового розслідування та/або суду;
2) знищити, сховати або спотворити будь-яку із речей чи документів, які мають істотне значення для встановлення обставин кримінального правопорушення;
3) незаконно впливати на потерпілого, свідка, іншого підозрюваного, обвинуваченого, експерта, спеціаліста у цьому ж кримінальному провадженні;
4) перешкоджати кримінальному провадженню іншим чином;
5) вчинити інше кримінальне правопорушення чи продовжити кримінальне правопорушення, у якому підозрюється, обвинувачується.
Згідно ч.3 ст. 315 КПК України, під час підготовчого судового засідання суд за клопотанням учасників судового провадження має право обрати, змінити чи скасувати заходи забезпечення кримінального провадження, в тому числі запобіжний захід, обраний щодо обвинуваченого. При розгляді таких клопотань суд додержується правил, передбачених розділом ІІ цього Кодексу. За відсутності зазначених клопотань сторін кримінального провадження застосування заходів забезпечення кримінального провадження, обраних під час досудового розслідування, вважається продовженим.
Однак, рішенням Конституційного Суду України від 23.11.2017р. (справа № 1-28/2017), положення третього речення ч.3 ст. 315 Кримінального процесуального кодексу України визнано таким, що не відповідає Конституції України (є неконституційним). В згаданому рішенні зазначено, що під час судового провадження у суді першої інстанції (проведення підготовчого судового засідання та судового розгляду) прокурор як сторона обвинувачення має обов`язок підтримувати публічне обвинувачення у суді, доводити винуватість особи та необхідність продовження запобіжного заходу шляхом подання відповідних клопотань щодо цього продовження. Крім того, відповідно до ч.3 ст. 331 КПК України, незалежно від наявності клопотань суд зобов`язаний розглянути питання доцільності продовження тримання обвинуваченого під вартою до спливу двомісячного строку з дня надходження до суду обвинувального акта, чи з дня застосування судом до обвинуваченого запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою. За наслідками розгляду питання суд своєю вмотивованою ухвалою скасовує, змінює запобіжний захід у вигляді тримання під вартою або продовжує його дію на строк, що не може перевищувати двох місяців.
На досудовому слідстві, обвинуваченому ОСОБА_5 ухвалою слідчого судді Ленінського районного суду м. Харкова від 24.09.2020 було обрано запобіжний захід у виді тримання під вартою, в подальшому неодноразово продовжений. Ухвалою судді Київського районного суду м. Полтави від 22.07.2022 запобіжний захід у вигляді тримання під вартою продовжено до 17.09.2022 включно із раніше визначеним розміром застави.
Метою продовження запобіжного заходу у виді тримання під вартою відносно ОСОБА_5 під час підготовчого судового засідання, відповідно до ст. 177 КПК України, є: забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання: спробам переховуватися від суду з метою уникнення відповідальності, вчиняти інші кримінальні правопорушення та впливати та потерпілого та свідків, оскільки ОСОБА_5 обвинувачується у вчиненні тяжкого умисного злочину, вчиненого групою осіб відносно потерпілого похилого віку, не має офіційних джерел існування, раніше судимий за умисні злочини, але на шлях виправлення не став.

При цьому застосування до ОСОБА_5 запобіжного заходу у вигляді тримання під вартою, є найбільш прийнятним, оскільки інші більш м`які запобіжні заходи не здатні усунути вищезазначені ризики, а тому клопотання прокурора підлягає задоволенню.
Керуючись ст.ст. 177, 181, 314, 315, 316 КПК України, суд, -
У Х В А Л И В:

Продовжити обвинуваченому ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , запобіжний захід у вигляді тримання під вартою на 60 діб до 07.11.2022 включно в умовах ДУ «Харківський слідчий ізолятор», із раніше визначеним розміром застави.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Полтавського апеляційного суду протягом 5 днів з дня її проголошення.

Головуючий ОСОБА_1