Роздільнянський районний суд Одеської області
У Х В А Л А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа № 511/1492/22

Номер провадження: 1-кс/511/658/22

27.07.2022 року слідчий суддя Роздільнянського районного суду Одеської областіОСОБА_1 ,

при секретарі ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Роздільна клопотання старшого слідчого СВ Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області капітана поліції ОСОБА_3 , погоджене прокурором Роздільнянської окружної прокуратури ОСОБА_4 по кримінальному провадженню №0000300 від 21.07.2022, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України про накладення арешту на тимчасово вилучене майно, -

ВСТАНОВИВ:
28 березня 2022 року на адресу Роздільнянського районного суду Одеської області надійшло вищевказане клопотання, в обґрунтування якого слідчий зазначив, що 21.07.2022 року до Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області надійшла заява від мешканки с. Надія, Одеської області ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_1 про те, що 21.07.2022 року біля 12:30 години невідома особа, в умовах воєнного стану, відкрито, шляхом ривка з руки її доньки ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , заволоділа мобільним телефоном марки «Redmi 9A» синього кольору

Так, 26.07.2022 було проведено огляд за адресую АДРЕСА_1 , вході якого було виявлено речовий доказ по матеріалам кримінального провадження, а саме: мобільним телефон марки «Redmi 9A» IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 .

Окірм того, слідчий зауважив, що по вилученим речам необхідно провести судові експертизи, на підставі яких можливо встановити приналежність даних речей особі, яка скоїла злочин та мають значення для кримінального провадження, та вказані речі мають ознаки речових доказів, виникла необхідність у накладенні арешту на вилучене майно, з метою їх збереження.

Позиція учасників розгляду клопотання.
Слідчий СВ Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 надіслав на адресу суду заяву, згідно якої просив розгляд клопотання проводити без його участі у зв`язку з великим навантаженням.

Інші учасники до зали судових засідань не з`явились.

Положення частини 4 статті 107 КПК України визначають, що у разі неприбуття в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у судовому провадженні, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу судове провадження здійснюється судом за відсутності осіб, фіксування за допомогою технічних засобів кримінального провадження в суді не здійснюється.

Висновки слідчого судді за результатами розгляду клопотання.
Слідчим відділом Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області проводиться досудове розслідування по матеріалам кримінального провадження №0000300 від 21.07.2022, за ознаками складу кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 186 КК України.

Частина перша статті 170 КПК України визначає, що арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом кримінального правопорушення, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна.

Завданням арешту майна є запобігання можливості його приховування, пошкодження, псування, знищення, перетворення, відчуження.

Відповідно до постанови слідчого СВ Роздільнянського РВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_3 від 27 липня 2022 року, вищевказане майно визнано речовим доказом.

Положення статті 98 КПК України регламентують, що речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

Згідно пункту першого частини 2 статті 170 КПК України арешт майна допускається з метою забезпечення збереження речових доказів.

Відповідно до частини третьої статті 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Також, слідчий суддя при розгляді клопотання врахував: правову підставу для арешту майна; можливість використання майна як доказу у кримінальному провадженні; розумність та співрозмірність обмеження права власності завданням кримінального провадження; наслідки арешту майна для підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб.

На підставі встановлених обставин, а також зважаючи на те, що вилучене під час досудового розслідування майно має значення речового доказу та є підстави вважати, що в подальшому може бути використане, як доказ факту чи обставини, що встановлюються під час кримінального провадження, слідчий суддя вважає вказане клопотання обґрунтованим, та таким, що підлягає задоволенню.

Керуючись статтями 98, 107, 131, 132, 170, 171-173, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:
Клопотання слідчого задовольнити.

Накласти арешт на тимчасово вилучене майно, а саме,- мобільним телефон марки «Redmi 9A» IMEI1: НОМЕР_1 , IMEI2: НОМЕР_2 , з метою їх збереження в якості речових доказів та можливості проведення судових експертиз.

Ухвала про арешт майна виконується негайно слідчим, прокурором.

Роз`яснити, що відповідно до частини першої статті 174 КПК України підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.

Таке клопотання під час досудового розслідування розглядається слідчим суддею, а під час судового провадження - судом.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до Одеського апеляційного суду шляхом подачі апеляційної скарги в 5-денний строк з дня проголошення ухвали; у разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом 5 днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Слідчий суддя: ОСОБА_1