печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 червня 2022 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , за участю адвоката ОСОБА_3 , розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві скаргу ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 на бездіяльність Генерального прокурора, яка полягає у нерозгляді клопотання в рамках кримінального провадження № 0000380,

ВСТАНОВИВ:

Адвокат ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 звернувся до Печерського районного суду у місті Києві зі скаргою в порядку п. 1 ч. 1 ст. 303 КПК України на бездіяльність Генерального прокурора, яка полягає у нерозгляді клопотання від 09.06.2022 щодо прийняття процесуальних рішень у кримінальному провадженні № 0000380 від 20.10.2016.

В обґрунтування доводів та вимог скарги посилається на те, що 09.06.2022 року він звернувся до Генерального прокурора з клопотанням у порядку ст. 220 КПК України з вимогами зобов`язати підпорядкованих прокурорів Департаменту міжнародно-правового співробітництва та повернення активів Офісу Генерального прокурора провести перевірку щодо обґрунтованості оголошення ОСОБА_4 у міжнародний розшук та за результатами її проведення відмовити у погодженні запиту на публікацію Генеральним секретаріатом Інтерполу червоного оповіщення щодо неї і повідомлення ним про намір надіслати запит про видачу (екстрадицію) особи, яка розшукується, у разі її арешту, затримання чи встановлення місцезнаходження на території іноземної держави. В обґрунтування клопотання зазначалось, що органом слідства та прокурорами у вказаному кримінальному провадженні вчиняються дії щодо незаконного оголошення ОСОБА_4 у міжнародний розшук, а прокурорами Департаменту міжнародно-правового співробітництва та повернення активів Офісу Генерального прокурора вказані незаконні ігноруються, що призводить до грубого порушення прав та законних інтересів його підзахисної. Враховуючи, що подане клопотання Генеральним прокурором не розглянуто та жодної відповіді на нього не надано, останнім допущено бездіяльність, яка полягає у нерозгляді його клопотання в порядку та строки, визначені ст. 220 КПК України, а відтак просить слідчого суддю зобов`язати Генерального прокурора розглянути його клопотання та задовольнити.

У судовому засіданні адвокат клопотання підтримав, просить задовольнити.

Представник Офісу Генерального прокурора не з`явився у судове засідання, про дату, час та місце розгляду скарги повідомлявся належним чином.

Згідно з ч. 3 ст. 306 КПК України, відсутність слідчого чи прокурора не є перешкодою для розгляду скарги.

Слідчий суддя, вивчивши матеріали скарги та додані до неї документи, приходить до наступного висновку.

Частинами 1, 2 ст. 22 КПК України передбачено, що кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими КПК України. Сторони кримінального провадження мають рівні права на збирання та подання до суду речей, документів, інших доказів, клопотань, скарг, а також на реалізацію інших процесуальних прав, передбачених КПК України.

У відповідності до положень ч. 1 ст. 304 КПК України, скарги на рішення, дії чи бездіяльність слідчого чи прокурора, передбачені частиною першою статті 303 цього Кодексу, можуть бути подані особою протягом десяти днів з моменту прийняття рішення, вчинення дії або бездіяльності. Якщо рішення слідчого чи прокурора оформляється постановою, строк подання скарги починається з дня отримання особою її копії.

Відповідно до ст. 303 КПК України поряд з іншими, на досудовому провадженні заявником, підозрюваним, його захисником може бути оскаржена така бездіяльність прокурора, яка полягає у нездійсненні інших процесуальних дій, які він зобов`язаний вчинити у визначений цим Кодексом строк.

Вивчивши скаргу та дослідивши письмові докази, слідчий суддя за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному й неупередженому дослідженні всіх обставин кримінального провадження, керуючись законом, оцінивши кожний доказ з точки зору належності, допустимості, достовірності, а сукупність зібраних доказів - з точки зору достатності та взаємозв`язку для прийняття відповідного процесуального рішення, приходить до висновку.

Судовим розглядом встановлено, що детективами Національного антикорупційного бюро України здійснюється досудове розслідування, а прокурорами Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Офісу Генерального прокурора процесуальне керівництво, у кримінальному провадженні № 0000380 від 20.10.2016 відносно службових осіб ПАТ «Одеський припортовий завод».

За версією органу досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000380 ОСОБА_4 колишній член ПАТ «Одеський припортовий завод» організувала продаж ПАТ «Одеський припортовий завод» компанії «Newscope Estates Limited» мінеральних добрив за цінами, нижчими від ринкових. У подальшому компанія «Newscope Estates Limited» реалізувала товар іноземним компаніям із реального сектору економіки за конкурентними цінами. Такий порядок продажу, на думку слідства, діяв упродовж березня-грудня 2015 року, внаслідок чого ПАТ «Одеський припортовий завод» недоотримано дохід у сумі близько 93,3 млн грн.

Наразі органом досудового розслідування вчиняються дії, направлені на оголошення ОСОБА_4 у міжнародний розшук.

За приписами п. 1 розділу IV Інструкції про порядок використання правоохоронними органами України інформаційної системи Міжнародної організації кримінальної поліції - Інтерпол, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України, Офісу Генерального прокурора, Національного антикорупційного бюро України, Служби безпеки України, Державного бюро розслідувань, Міністерства фінансів України, Міністерства юстиції України від 17.08.2020 №613/380/93/228/414/510/2801/5, уповноважений підрозділ запитує публікацію Генеральним секретаріатом Інтерполу Червоного оповіщення щодо осіб, які розшукуються з метою їх затримання, арешту, обмеження свободи пересування та подальшої видачі (екстрадиції) в Україну.

Публікація Червоного оповіщення запитується за таких умов: вчинене особою діяння кваліфіковано як злочин відповідно до Кримінального кодексу України; особу в установленому законодавством порядку оголошено в розшук правоохоронними органами України: для притягнення до кримінальної відповідальності за злочин, за який передбачено покарання у виді позбавлення волі на максимальний строк не менше двох років; для виконання вироку, яким особу засуджено до позбавлення волі на термін щонайменше шість місяців, або якщо невідбута особою частина покарання становить не менше шести місяців.

Для запиту публікації Генеральним секретаріатом Інтерполу Червоного оповіщення правоохоронний орган України надсилає уповноваженому підрозділу формуляр для запиту публікації Червоного оповіщення (додаток 1), а також таку інформацію та документи: стислий і зрозумілий опис злочину, вчиненого особою, яка розшукується, зокрема час, місце, спосіб та інші суттєві обставини вчинення злочину (друкований текст обсягом до однієї тисячі знаків, у тому числі в перекладі на одну з робочих мов Інтерполу), а також інформацію про особисту участь особи у вчиненні злочину, мотиви, з яких його вчинено, та завдану шкоду; положення статті Кримінального кодексу України, за якою кваліфікується злочин; відомості про максимально можливе покарання, передбачене статтею Кримінального кодексу України; місцезнаходження за кордоном особи, яка розшукується, якщо інше не передбачено чинними міжнародними договорами України (за наявності), або дані, які вказують на можливе перебування за кордоном особи, яка розшукується (підтверджена інформація про виїзд особи, яка розшукується, за межі України або про наявність в особи родинних та інших зв`язків за межами України тощо) та інші відомості, визначені вказаним пунктом Інструкції.

Запит про публікацію Генеральним секретаріатом Інтерполу Червоного оповіщення надсилається уповноваженим підрозділом за умови його погодження із центральним органом України щодо видачі особи (екстрадиції) і повідомлення ним про намір надіслати запит про видачу (екстрадицію) особи, яка розшукується, у разі її арешту, затримання чи встановлення місцезнаходження на території іноземної держави.

На підставі положень ч. 2 ст. 574 КПК України Офіс Генерального прокурора є центральним органом України щодо видачі (екстрадиції) підозрюваних, обвинувачених у кримінальних провадженнях під час досудового розслідування.

Наказом Генеральної прокуратури України №223 «Про організацію роботи органів прокуратури України у галузі міжнародного співробітництва» від 18.09.2015 року встановлено, що міжнародне співробітництво під час кримінального провадження та наглядова діяльність на зазначеному напрямі здійснюються органами прокуратури України відповідно до Конституції України, чинного законодавства, міжнародних договорів України, а також загальновизнаних принципів і норм міжнародного права.

Згідно із п. 5.3 Наказу на Департамент міжнародно-правового співробітництва Генеральної прокуратури України покладено організацію розгляду та безпосередній розгляд у межах компетенції запитів про міжнародну правову допомогу, екстрадицію і перейняття кримінального провадження на підставі міжнародних договорів, законодавства України, відомчих угод, а в окремих випадках - без договору, на основі загальновизнаних принципів і норм міжнародного права, а також підготовку рішень за такими запитами.

На підставі п. 7.11. Наказу на керівників регіональних та місцевих прокуратур у межах компетенції покладено обов`язок забезпечувати належну організацію нагляду у галузі міжнародного співробітництва під час кримінального провадження. Вживати заходів до попередження порушень українськими органами досудового розслідування конституційних прав громадян при оголошенні особи у міжнародний розшук та вирішенні питань, пов`язаних із її екстрадицією.

За запитом Департаменту міжнародно-правового співробітництва Генеральної прокуратури України, надавати висновки щодо обґрунтованості оголошення особи в міжнародний розшук, а також у встановленому порядку - матеріали досудового розслідування.

Відповідно до п. 1.1 Положення про Департамент міжнародно-правового співробітництва Генеральної прокуратури України, затвердженого Наказом Генеральної прокуратури України від 14.11.2017 №324 Департамент міжнародно-правового співробітництва є самостійним структурним підрозділом Генеральної прокуратури України, підпорядкованим заступнику Генерального прокурора згідно з розподілом обов`язків між керівництвом Генеральної прокуратури України.

Наказом Генеральної прокуратури України № 99-шц від 21.12.2019 «Про затвердження структури Офісу Генерального прокурора» визначено, що до складу Департаменту міжнародно-правового співробітництва та повернення активів входять, відділ правової допомоги, відділ екстрадиції, відділ міжнародного співробітництва та повернення активів та відділ організації перекладів.

На підставі п. 4.1.2.1. Положення про Департамент міжнародно-правового співробітництва Генеральної прокуратури України відділ екстрадиції здійснює вивчення висновків щодо обґрунтованості оголошення особи в міжнародний розшук та надання відповідних гарантій Департаменту Інтерполу та Європолу Національної поліції України.

Таким чином, у Департаменту міжнародно-правового співробітництва та повернення активів Офісу Генерального прокурора наявні повноваження перевіряти законність та обґрунтованість оголошення особи в міжнародний розшук.

Наведене підтверджується і судовою практикою, зокрема ухвалами слідчих суддів Печерського районного суду міста Києва від 16.12.2020 у справі 757/53093/20-к, від 08.02.2021 у справі 757/5386/21-к, від 23.04.2021 у справі №757/19474/20-к, а також ухвалами Київського апеляційного суду за результатами їх апеляційного оскарження.

За версією органу досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000380 від 20.10.2016 ОСОБА_4 інкримінується організація продажу ПАТ «Одеський припортовий завод» компанії «Newscope Estates Limited» мінеральних добрив, а саме карбаміду та аміаку за цінами, нижчими від ринкових, що призвело до завдання ПАТ «Одеський припортовий завод» збитків у виді недоотриманого доходу у сумі 93,3 млн грн.

За доводами сторони захисту, в матеріалах кримінального провадження відсутні докази на підтвердження завдання ПАТ «Одеський припортовий завод» збитків у виді недоотриманого доходу в результаті реалізації мінеральних добрив на користь компанії «Newscope Estates Limited», в тому числі і через те, що позиція органу слідства стосовно визначення ринкових цін не ґрунтується на вимогах законодавства.

Так, на підставі п. 1 Інструкції про порядок використання правоохоронними органами України інформаційної системи Міжнародної організації кримінальної поліції - Інтерпол, для запиту публікації Генеральним секретаріатом Інтерполу Червоного оповіщення правоохоронний орган України повинен надіслати уповноваженому підрозділу, серед іншого, інформацію про особисту участь особи у вчиненні злочину, мотиви, з яких його вчинено, та завдану шкоду.

До матеріалів скарги скаржником долучено результати дослідження ТОВ «КПМГ- Україна» (далі KPMG), яка входить до складу чотирьох найбільших у світі компаній, що надають аудиторські та консалтингові послуги, щодо ціноутворення на карбамід у Чорноморському регіоні в 2014-2015 роках.

Згідно з аналізом KPMG було досліджено умови діяльності ПАТ «Одеський припортовий завод» у 2015 році та проведено аналіз ціноутворення на карбамід у Чорноморському регіоні в 2014-2015 роках.

У вказаному аналізі зазначається, що на ринку існує низка джерел даних та котирувань, які покликані відображати ринкову ціну на карбамід. Такі джерела включають дані митної бази та котирування FOB міжнародних аналітичних агенцій. Ціни з цих джерел показують розбіжності та викликають необхідність визначення релевантного для даного аналізу показника ринкової ціни. Релевантний показник повинен враховувати: а) усі документально підтверджені правочини на ринку України; б) зважувати ціни угод відповідно до їх обсягів та в) не включати угоди інших ринків, оскільки український ринок через політичну та економічну нестабільність 2014-2015 років мав дисконт до ринку Росії другій за обсягом країні-постачальнику, який формує ринок карбаміду чорноморського регіону. Котирування FOB таких аналітичних агентств, як Fertecon, ICIS, Argus, Profercy та DZI, не підходять для цілей даного дослідження з огляду на ряд ключових обмежень: вказані вище котирування є усередненими по чорноморському регіону і не надаються усереднено окремо щодо країн-постачальників регіону. Таким чином надані агентствами котирування FOB вище за фактичні середні ціни по ринку України. Дані таких котирувань збираються методом опитувань учасників ринку. Ця методологія не дозволяє врахувати 100% всіх фактичних угод за період і не зважує угоди за обсягами, надаючи лише середнє арифметичне за тими угодами, які вдалося отримати від респондентів. Крім того, дані щодо окремих угод у багатьох випадках отримані «у форматі інтерв`ю» і не мають документального підтвердження.

В Аналізі встановлено, що дані з митних декларацій показують точну ціну та обсяги за кожною експортною угодою та покривають інформацію по 100% експортних угод усіх виробників.

З метою дослідження було проаналізовано повну статистику угод з митної бази, було зважено угоди за обсягами та цінами та розрахована середньозважена ціна українських постачальників. В аналізі встановлено, що дана ціна найбільш повно та точно відображає реальну ринкову ситуацію для виробників в Україні 2014-2015 років.

Наведені в Аналізі висновки, в тому числі щодо реалізації ПАТ «Одеський припортовий завод» мінеральних добрив на користь компанії «Newscope Estates Limited», були предметом експертного дослідження, проведеного експертами Київського науково-дослідного інституту судових експертиз,

Так, на підставі висновку Київського науково-дослідного інституту судових експертиз №38962-72 від 26.01.2022 серед іншого встановлено, що на підставі змісту Аналізу KPMG, співставленням статистичних даних про індикативні ціни Державної митниці України та наданих на дослідження котирувань цін, представлених у спеціалізованих виданнях, встановлено наявність різниці між цінами на карбамід, визначеними на підставі котирувань спеціалізованих видань та даними про індикативні ціни Державної митної служби. Експертами встановлено, що з урахуванням зазначеного у Аналізі ціноутворення на карбамід у чорноморському басейні у 2014-2015 роках, виконаному КPMG, шляхом застосування методу співставлення, встановлено, що ціна продажу ПАТ «Одеський припортовий завод» карбаміду марки «Б» на користь «Newscope Estates Limited» за контрактами №1K-NSC-2015 від 26.03.2015, №2К-NSC-2015 від 12.05.2015, №3K-NSC-2015 від 17.06.2015, №4K-NSC-2015 від 13.07.2015, №5K-NSC-2015 від 07.09.2015, №6K-NSC-2015 від 11.09.2015, №7K-NSC-2015 від 29.09.2015 з додатками та додатковими угодами перебувала в діапазоні ринкових цін, визначеному KPMG.

Згідно висновку експертів даними фінансової звітності, а саме звітів про фінансові результати (звітів про сукупний дохід) за 2013-2014 роки підтверджується збитковість діяльності ПАТ «Одеський припортовий завод» (непокриті збитки склали відповідно (-1 143 874) тис. грн. в 2013 і (-270 473) тис. грн в 2014) та прибутковість діяльності у 2015 році (чистий прибуток за 2015 рік склав 220 035 тис. грн.). Наданими на дослідження статистичними даними по товарообігу продажів на експорт карбаміду та висновками, зазначеними у Звіті КPMG щодо цін на карбамід у Чорноморському регіоні в 2014-2015, шляхом застосування методу співставлення, підтверджується, що ціни продажу карбаміду ПАТ «Одеський припортовий завод» на користь нерезидентів Newscope Estates Limited у 2015 році знаходяться у межах середнього ринкового діапазону. Наданими на дослідження статистичними даними по товарообігу підтверджується продаж на експорт карбаміду за цінами, нижчими ніж ціни продажу карбаміду ПАТ «Одеський припортовий завод» карбаміду на користь компанії «Newscope Estates Limited»у 2015 році.

Враховуючи наведені у попередніх питаннях результати досліджень та у межах наданих на дослідження документів, не підтверджується недоотримання ПАТ «Одеський припортовий завод» доходу у сумі 93,3 млн. грн. внаслідок продажу компанії «Newscope Estates Limited» карбаміду за цінами, нижчими від ринкових, з урахуванням висновку аналізу ціноутворення на карбамід у чорноморському басейні в 2014-2015 роки, виконаного KPMG.

На підтвердження відсутності збитків, завданих ПАТ «Одеський припортовий завод» внаслідок реалізації мінеральних добрив на користь компанії «Newscope Estates Limited», сторона захисту посилається також на висловлену в окремій думці від 20.04.2022 позицію судді Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду у справі №991/3440/20 за результатами розгляду апеляційної скарги адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 на ухвалу Вищого антикорупційного суду від 30.04.2020 про обрання запобіжного заходу у виді тримання під вартою.

В окремій думці суддя зазначила, що згідно повідомлення про підозру ОСОБА_4 підозрюється в організації вчинення кримінальних правопорушень, передбачених ч. 3 ст. 27 ,ч. 2 ст. 28, ч. 2 ст. 364 КК України, що спричинило тяжкі наслідки охоронюваним законом інтересам юридичної особи ПАТ «Одеський припортовий завод» у вигляді недоотриманого доходу (упущеної вигоди) на суму 93 213 854 грн. Натомість належні та допустимі докази такого твердження у доданих до клопотання матеріалах відсутні. Зокрема, такими доказами, на думку обвинувачення, є протоколи показань свідків, які, начебто, підтверджують причетність та організацію ОСОБА_4 до даного злочину. Разом з тим, ці показання є показаннями з чужих слів, які не можуть бути доказами у відповідності до вимог ч. 6 ст. 97 КПК України. Інші докази в матеріалах справи відсутні. За таких обставини, клопотання органу досудового розслідування про обрання запобіжного заходу відносно ОСОБА_4 задоволенню не підлягало.

З викладеного вбачається, що проведеним аналізом великої аудиторської компанії KPMG, який також був предметом дослідження експертів Київського науково-дослідного інституту судових експертиз, не знайшов свого підтвердження факт завдання збитків ПАТ «Одеський припортовий завод» у вигляді недоотриманого доходу (упущеної вигоди) внаслідок укладення та виконання контрактів з компанії «Newscope Estates Limited».

Положення п. 1 Інструкції про порядок використання правоохоронними органами України інформаційної системи Міжнародної організації кримінальної поліції Інтерпол вимагають від органу досудового розслідування надати уповноваженому підрозділу інформацію про завдану шкоду, внаслідок вчинення кримінального правопорушення.

На підставі ст. 91 КПК України у кримінальному провадженні підлягають доказуванню, зокрема, вид і розмір шкоди, завданої кримінальним правопорушенням

Питання завдання ПАТ «Одеський припортовий завод» збитків у виді недоотриманого доходу у сумі 93,3 млн грн є предметом досудового розслідування у вказаному кримінальному провадженні, а тому вимагає від органу слідства виконання всіх необхідних процесуальних дій для встановлення фактичних обставин вчинення кримінального правопорушення та інших обставин, що мають значення для кримінального провадження.

На підставі положень ст. 92 КПК України обов`язок доказування обставин, передбачених статтею 91 цього Кодексу, за винятком випадків, передбачених частиною другою цієї статті, покладається на слідчого, прокурора та, в установлених цим Кодексом випадках, - на потерпілого.

Таким чином, надані стороною захисту Аналіз KPMG та висновок експертів Київського науково-дослідного інституту судових експертиз №38962-72 від 26.01.2022 на спростування завданих ПАТ «Одеський припортовий завод» збитків у виді недоотриманого доходу у сумі 93,3 млн слід перевірити та відповідно підтвердити або спростувати у процесуальний спосіб.

З огляду на продовження здійснення досудового розслідування у кримінальному провадженні № 0000380 від 20.10.2016, надані стороною захисту відомості підлягають дослідженню у сукупністю з іншими доказами, наявними в матеріалах кримінального провадження, в тому числі висновками інших експертиз, які вже проведені або можуть бути проведені у вказаному кримінальному провадженні.

Викладене дає обґрунтовані підстави вважати, що обставини завдання ПАТ «Одеський припортовий завод» збитків у виді недоотриманого доходу у сумі 93,3 млн грн внаслідок реалізації компанії «Newscope Estates Limited» мінеральних добрив за цінами, нижчими від ринкових, підлягають додатковій перевірці, в тому числі і у ході оголошення ОСОБА_4 у міжнародний розшук.

З огляду на наявність підстав для проведення відповідної перевірки, до отримання результатів їх проведення, слідчий суддя вважає, що вимоги щодо відмови у наданні погодження запиту на публікацію Генеральним секретаріатом Інтерполу червоного оповіщення щодо ОСОБА_4 і повідомлення ним про намір надіслати запит про видачу (екстрадицію) особи, яка розшукується, у разі її арешту, затримання чи встановлення місцезнаходження на території іноземної держави є такими, що заявлені передчасно.

Відповідно до ст. 2 КПК України, завданнями кримінального провадження є захист особи, суспільства та держави від кримінальних правопорушень, охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження, а також забезпечення швидкого, повного та неупередженого розслідування і судового розгляду з тим, щоб кожний, хто вчинив кримінальне правопорушення, був притягнутий до відповідальності в міру своєї вини, жоден невинуватий не був обвинувачений або засуджений, жодна особа не була піддана необґрунтованому процесуальному примусу і щоб до кожного учасника кримінального провадження була застосована належна правова процедура.

Згідно зі ст. 8 КПК України, кримінальне провадження здійснюється з додержанням принципу верховенства права, відповідно до якого людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Принцип верховенства права у кримінальному провадженні застосовується з урахуванням практики Європейського суду з прав людини.

У відповідності до ч. 1 ст. 9 КПК України, під час кримінального провадження суд, слідчий суддя, прокурор, керівник органу досудового розслідування, слідчий, інші службові особи органів державної влади зобов`язані неухильно додержуватися вимог Конституції України, цього Кодексу, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, вимог інших актів законодавства.

Статтею 36 КПК України, встановлено, що нагляд за додержанням законів під час проведення досудового розслідування органами, що провадять оперативно-розшукову діяльність, дізнання, досудове слідство, здійснює прокурор у формі процесуального керівництва досудовим розслідуванням.

Слід зауважити, що ст. 36 КПК України передбачає декілька видів нагляду за додержанням законів під час проведення досудового розслідування, зокрема нагляд прокурорів у формі процесуального керівництва, тобто прокурорів, які у визначеному законом порядку входять до складу групи прокурорів у кримінальному провадженні, та нагляд Генеральним прокурором, керівниками регіональних прокуратур, керівниками місцевих прокуратур, їх першими заступниками та заступниками, за додержанням законів поза процесуальною формою керівництва (ч. 5, 6 ст. 36 КПК України).

Статтею 123 Конституції передбачено, що організація і порядок діяльності органів прокуратури визначаються Законом України «Про прокуратуру», згідно зі ст.1 якого прокуратура становить єдину систему, яка в порядку, передбаченому цим законом, здійснює встановлені Конституцією функції з метою захисту прав і свобод людини, загальних інтересів суспільства та держави.

На підставі ч. 3 ст. 17 Закону України «Про прокуратуру» під час здійснення повноважень, пов`язаних з реалізацією функцій прокуратури, прокурори є незалежними, самостійно приймають рішення про порядок здійснення таких повноважень, керуючись при цьому положеннями закону, а також зобов`язані виконувати лише такі вказівки прокурора вищого рівня, що були надані з дотриманням вимог цієї статті.

Прокурори вищого рівня мають право давати вказівки прокурору нижчого рівня, погоджувати прийняття ним певних рішень та здійснювати інші дії, що безпосередньо стосуються реалізації цим прокурором функцій прокуратури, виключно в межах та порядку, визначених законом. Генеральний прокурор має право давати вказівки будь-якому прокурору.

Стаття 19 Конституції України та визначений ст. 25 КПК України принцип публічності, із урахуванням повноважень, наданих ст. 36 КПК України та ст. 17 Закону України «Про прокуратуру», зобов`язують Генерального прокурора реагувати на незаконні рішення або бездіяльність підпорядкованих прокурорів.

Таке становище керівника узгоджується з положеннями ч.1 зазначеної статті КПК, відповідно до якої прокурор, здійснюючи свої повноваження відповідно до вимог цього кодексу, є самостійним у своїй процесуальній діяльності, втручання в яку осіб, що не мають на те законних повноважень, забороняється. Органи державної влади, органи місцевого самоврядування, підприємства, установи та організації, службові та інші фізичні особи зобов`язані виконувати законні вимоги та процесуальні рішення прокурора.

Згідно з ст. 220 КПК України клопотання сторони захисту, потерпілого і його представника чи законного представника, представника юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, про виконання будь-яких процесуальних дій та у випадках, установлених цим Кодексом, іншої особи, права чи законні інтереси якої обмежуються під час досудового розслідування, або її представника слідчий, прокурор зобов`язані розглянути в строк не більше трьох днів з моменту подання і задовольнити їх за наявності відповідних підстав. Про результати розгляду клопотання повідомляється особа, яка заявила клопотання.

Так, єдиним критерієм, який дозволяє визначити, які дії чи бездіяльність органу дізнання, слідчого, прокурора, які рішення цих органів та осіб можуть бути оскаржені до суду та хто саме має право на таке оскарження, є обмеженням конституційних прав і свобод громадян або створення перепон для доступу до правосуддя.

Відповідно до ч. 6 ст. 9 КПК України у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу.

Охорона прав, свобод та законних інтересів учасників кримінального провадження здійснюється шляхом судового контрою у відповідності до положень ст. 7 КПК України.

Відповідно до ст. 307 КПК України за результатами розгляду скарги на рішення, дії чи бездіяльність прокурора постановлюється ухвала, яка за результатами розгляду може бути про: скасування рішення прокурора; скасування повідомлення про підозру; зобов`язання припинити дію; зобов`язання вчинити певну дію; відмовити в задоволенні.

З урахуванням повноважень, наданих ст. 36 КПК України та ст. 17 Закону України «Про прокуратуру», Генеральний прокурор має повноваження реагувати на незаконні рішення або бездіяльність підпорядкованих прокурорів шляхом надання вказівки, у тому числі і на здійснення певних процесуальних дій.

Тому, слідчий суддя, на підставі п. 3 ч. 2 ст. 307 КПК України, враховуючи наявність підстав для проведення перевірки щодо обґрунтованості оголошення ОСОБА_4 у міжнародний розшук приходить висновку про обґрунтованість скарги в цій частині та наявності підстав для її задоволення.

Інші вимоги скарги є передчасними, а тому, за встановлених обставин та наведених норм законодавства слідчий суддя приходить до переконання про часткове задоволення скарги адвоката ОСОБА_3 .

Стосовно підсудності скарги, яка є предметом розгляду, слід зазначити, що предметом оскарження у даному випадку є бездіяльність саме Генерального прокурора.

На підставі ухвали Верховного Суду від 12.10.2020 у справі № 757/12540/20-к, якщо процесуальна бездіяльність була вчинена не прокурором Спеціалізованої антикорупційної прокуратури, то скарга адвоката на бездіяльність Генерального прокурора, не підсудна Вищому антикорупційному суду,

Керуючись ст. ст. 7, 9, 24, 36, 110, 220, 284, 303, 305, 306, 307, 309 КПК України, слідчий суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Скаргу ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 на бездіяльність Генерального прокурора, яка полягає у нерозгляді клопотання в рамках кримінального провадження № 0000380 задовольнити частково.

Зобов`язати Генерального прокурора розглянути клопотання адвоката ОСОБА_3 в інтересах ОСОБА_4 від 09.06.2022 щодо прийняття процесуальних рішень у кримінальному провадженні № 0000380 від 20.10.2016 та за результатами розгляду зобов`язати підпорядкованих прокурорів Департаменту міжнародно-правового співробітництва та повернення активів Офісу Генерального прокурора провести перевірку щодо обґрунтованості оголошення ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у міжнародний розшук.

В задоволенні решти вимог клопотання відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя ОСОБА_1