печерський районний суд міста києва
УХВАЛА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
05 жовтня 2022 року слідчий суддя Печерського районного суду м. Києва ОСОБА_1 , при секретарі ОСОБА_2 , розглянувши у судовому засіданні в м. Києві клопотання прокурора першого відділу процесуального керівництва управління процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих територіального управління Державного бюро розслідувань Київської міської прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна,-

ВСТАНОВИВ:
03.10.2022 року в провадження слідчого судді Печерського районного суду м. Києва надійшло клопотання прокурора першого відділу процесуального керівництва управління процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих територіального управління Державного бюро розслідувань Київської міської прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна, в межах досудового розслідування у кримінальному провадження №0000063.

Клопотання обґрунтоване тим, що у провадженні Другого слідчого відділу Територіального управління Державного бюро розслідувань, розташованого у місті Києві перебувають матеріали кримінального провадження №0000063, за ознаками кримінальних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 127, ч. 1 ст. 146-1, ч. 2 ст. 146-1, ч. 4 ст. 189, ч. 2 ст. 308 КК України.

В межах зазначеного кримінального провадження 15.09.2022 року було проведено обшук у приміщенні Оболонського управління поліції Головного управління Національної поліції у м. Києві за адресою: м. Київ, вул. Маршала Малиновського, 2А, в ході обшуку було виявлено та вилучено наступне: журнал обліку доставлених, відвідувачів та запрошених до Оболонського УП ГУНП у м. Києві, копію матеріалів кримінального провадження № 000015 від 28.01.2022 року, пояснення ОСОБА_4 від 09.02.2022 на 2 арк., зобов`язання ОСОБА_4 від 09.02.2022 року на 1 арк.

Орган досудового розслідування у своєму клопотанні посилається на те, що вилучені речі мають значення речових доказів в зазначеному вище кримінальному провадженні та можуть бути використані як доказ, під час встановлення всіх обставин зазначеного вище кримінального провадження, у зв`язку з чим просить накласти арешт на майно.

Прокурор у судове засідання не з`явився, надав на адресу суду заяву про розгляд клопотання за його відсутності, вимоги підтримав, просив задовольнити.

Слідчим суддею визнано можливим проводити розгляд клопотання у відсутності прокурора.

Слідчий суддя, дослідивши матеріали клопотання дійшов наступного висновку.

Відповідно до ч.1 ст.170 КПК України арештом майна є тимчасове, до скасування у встановленому цим Кодексом порядку, позбавлення за ухвалою слідчого судді або суду права на відчуження, розпорядження та/або користування майном, щодо якого існує сукупність підстав чи розумних підозр вважати, що воно є доказом злочину, підлягає спеціальній конфіскації у підозрюваного, обвинуваченого, засудженого, третіх осіб, конфіскації у юридичної особи, для забезпечення цивільного позову, стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди, можливої конфіскації майна. Арешт майна скасовується у встановленому цим Кодексом порядку.

Арешт майна допускається з метою забезпечення: збереження речових доказів; спеціальної конфіскації; конфіскації майна як виду покарання або заходу кримінально-правового характеру щодо юридичної особи; відшкодування шкоди, завданої внаслідок кримінального правопорушення (цивільний позов), чи стягнення з юридичної особи отриманої неправомірної вигоди (ч. 2 ст. 170 КПК України).

Згідно ч. 3 ст. 170 КПК України у випадку, передбаченому пунктом 1 частини другої цієї статті, арешт накладається на майно будь-якої фізичної або юридичної особи за наявності достатніх підстав вважати, що воно відповідає критеріям, зазначеним у статті 98 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 98 КПК України речовими доказами є матеріальні об`єкти, які були знаряддям вчинення кримінального правопорушення, зберегли на собі його сліди або містять інші відомості, які можуть бути використані як доказ факту чи обставин, що встановлюються під час кримінального провадження, в тому числі предмети, що були об`єктом кримінально протиправних дій, гроші, цінності та інші речі, набуті кримінально протиправним шляхом або отримані юридичною особою.

Згідно ч.5 ст. 171 КПК України клопотання слідчого, прокурора про арешт тимчасово вилученого майна повинно бути подано не пізніше наступного робочого дня після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, у якої його було вилучено. У разі тимчасового вилучення майна під час обшуку, огляду, здійснюваних на підставі ухвали слідчого судді, передбаченої статтею 235 цього Кодексу, клопотання про арешт такого майна повинно бути подано слідчим, прокурором протягом 48 годин після вилучення майна, інакше майно має бути негайно повернуто особі, в якої його було вилучено.

Так, вказане клопотання про арешт майна ухвалою слідчого судді від 27.09.2022 року було повернуто слідчому для усунення недоліків протягом 72 годин.

Цього ж дня, згідно розписки, що міститься в матеріалах клопотання (а.с. 109), слідчим ОСОБА_5 було отримано копію ухвали та матеріали клопотання.

У відповідності до ч. 3 ст. 115 КПК України, при обчисленні строку днями строк закінчується о двадцять четвертій годині останнього дня строку.

Відповідно до ч. 5 ст. 115 КПК України, при обчисленні строків днями не береться до уваги той день, від якого починається строк.

Згідно зі ст. 116 КПК України, строк не вважається пропущеним, якщо скаргу або інший документ здано до закінчення строку на пошту.

За приписами ч. 2 ст. 113 КПК України, процесуальні дії під час кримінального провадження мають бути виконані без невиправданої затримки і в будь-якому разі не пізніше граничного строку, визначеного відповідним положенням цього Кодексу.

З огляду на викладене, прокурор мав діяти у законний спосіб та звернутися з відповідним клопотанням до слідчого судді не пізніше 72 годин з моменту отримання копії рішення про повернення клопотання для усунення недоліків, тобто граничний строк зі зверненням до слідчого судді із клопотанням про арешт майна після усунення недоліків був 30.09.2022 року.

Окрім того, до матеріалів клопотання долучено копії поштових чеків та конверт із марками на підтвердження направлення вказаного клопотання на адресу Печерського районного суду м. Києва.

Відповідно до Постанови КМУ від 5 березня 2009 р. N 270 «Про затвердження Правил надання послуг поштового зв`язку», під час приймання для пересилання письмової кореспонденції на адресному боці кожного поштового відправлення проставляється відбиток календарного штемпеля та присвоюється штрих-кодовий ідентифікатор, за яким можна відстежити одержання листа адресатом та який зазначається у квитанції (чеку), який отримується у відділенні поштового зв`язку після відправки документів.

Так, додані до матеріалів справи фіскальні чеки підтверджують лише факт купівлі прокурором конверту та двох марок, а на підтвердження направлення вказаного клопотання, зокрема відбитка штампу відділення поштового зв`зку на конверті або штрих кодовий-ідентифікатор, матеріали справи не містять та прокурором надано не було.

Враховуючи відсутність заяви про поновлення процесуального строку для розгляду клопотання про арешт майна та відсутність поважних причин для реалізації прокурором права на звернення з клопотанням в строк, визначений кримінальним процесуальним законодавством, слідчий суддя приходить до висновку про те, що клопотання прокурора задоволенню не підлягає з причин пропуску строку звернення, з урахуванням імперативності абзацу другого ч. 5 ст. 171 КПК України.

На підставі викладеного і керуючись ст. 170-173, ст. 309, 372 КПК України слідчий суддя,-

УХВАЛИВ:
У задоволені клопотання прокурора першого відділу процесуального керівництва управління процесуального керівництва у кримінальних провадженнях слідчих територіального управління Державного бюро розслідувань Київської міської прокуратури ОСОБА_3 про арешт майна відмовити.

Ухвала слідчого судді може бути оскаржена протягом 5 днів із дня її оголошення безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Слідчий суддя