справа № 178/631/20
№ провадження 1-кп/208/148/22
УХВАЛА

01 липня 2021 р. м. Кам`янське

Заводський районний суд м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області у складі колегії суддів: головуючого, судді ОСОБА_1 , судді ОСОБА_2 , судді ОСОБА_3 , при секретарі ОСОБА_4 , за участю прокурора ОСОБА_5 , потерпілої ОСОБА_6 ,

обвинуваченого ОСОБА_7 , захисника ОСОБА_8 , перекладача ОСОБА_9 ,

у відкритому судовому засіданні розглянувши клопотання прокурора про продовження строку тримання під вартою відносно:

ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина Палестини, не працюючого, не одруженого, маючого повну середню освіту, не зареєстрованого на території України, тимчасово проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 , раніше не судимого,

який обвинувачується у скоєнні кримінальних правопорушень передбачених за ч.4 ст.187, п.п.6,12 ч.2 ст.115, ч.3 ст.185 КК України, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Заводського районного суду м. Дніпродзержинська знаходиться вищезазначене кримінальне провадження. Обвинуваченому обрано запобіжний захід у вигляді тримання під вартою.

Прокурором заявлено клопотання про продовження відносно обвинуваченого заходу забезпечення кримінального провадження у вигляді тримання під вартою, яке обгрунтовано наступним.

Обвинувачений ОСОБА_11 може переховуватись від суду, так як незаконно знаходиться на території України, строк дії тимчасового посвідчення на право перебувати на території України, сплив у 2017 році. На момент затримання ОСОБА_11 не працював, не навчався, постійного джерела доходу не мав, не має стійких соціальних зв`язків на території України, обвинувачується у вчиненні тяжкого та особливо тяжких злочинів, за які передбачене покарання у вигляді від 10 до 15 років позбавлення волі, або довічне ув`язнення. Обвинувачений знаходячись на свободі може незаконно впливати на свідків, з якими особисто знайомий, що підтверджено документально, може перешкодити судовому розгляду справи іншим чином, знищити, спотворити чи переховати речі та документи, які мають значення для справи.

Захисник просив суд змінити запобіжний захід на менш суворий, який не буде пов`язаний з триманням під вартою. Обвинувачений заперечував проти клопотання прокурора. Злочинів він не вчиняв. Свідків по справі не знає. Які речі він може спотворити йому навіть не відомо. Паспорту для виїзду за кордон України він не має, тому не може і залишити її територію.

Суд, вислухавши думку учасників судового розгляду, приходить до наступного висновку.

Метою застосування запобіжного заходу є забезпечення виконання обвинуваченим покладених на нього процесуальних обов`язків, а також запобігання неможливості виконання завдань кримінального провадження.

Європейський суд з прав людини у справах «Харченко проти України», «Лабіта проти Італії», «Летельє проти Франції» неодноразово підкреслював, що наявність підстав для тримання особи під вартою має оцінюватися в кожному кримінальному провадженні з урахуванням конкретних обставин. Тримання особи під вартою може бути виправдано, за наявності ознак того, що цього вимагають справжні інтереси суспільства, які незважаючи на існування презумпції невинуватості переважають інтереси забезпечення поваги до особистої свободи. При розгляді питання про доцільність тримання особи під вартою судовий орган повинен брати до уваги фактори, які можуть мати відношення до справи: характер (обставини) і тяжкість передбачуваного злочину; підвищена суспільна небезпечність інкримінованого обвинуваченому злочину; обґрунтованість доказів того, що саме ця особа вчинила злочин; покарання, яке можливо буде призначено в результаті засудження; ризик переховування від суду; можливість вчинення іншого правопорушення особою; характер, минуле, особисті та соціальні обставини життя особи, його зв`язки з суспільством.

У рішенні по справі «W.проти Швейцарії» ЄСПЛ зазначив, що врахування тяжкості злочину має свій раціональний зміст, оскільки вона свідчить про ступінь суспільної небезпечності цієї особи та дозволяє спрогнозувати з достатньо високим ступенем імовірності її поведінку, беручи до уваги, що майбутнє покарання за тяжкий злочин підвищує ризик того, що підозрюваний може ухилятись від слідства.

Суд вважає, що у даному випадку, доцільність зміни запобіжного заходу не перевищує суспільного інтересу у справі, який полягає у повному та неупередженому розгляді кримінального провадження у встановлені законом строки, а також забезпечення виконання обвинуваченим процесуальних рішень у справі та запобігання процесуальних ризиків.

Вивчивши матеріали кримінального провадження, і оцінив в сукупності всі обставини відповідно до вимог ст.178 КПК України, особи ОСОБА_11 , який обвинувачуються у вчиненні тяжкого та декількох особливо тяжких злочинів, за одне з яких передбачене покарання у вигляді довічного позбавлення волі, що вказує на ризик переховування обвинуваченого від суду з огляду на міру покарання, яка загрожує йому у разі визнання винним, враховуючи, що ОСОБА_11 не має постійного місця мешкання на території України, знаходячись на свободі може незаконно впливати на свідків, перешкодити судовому розгляду справи іншим чином, суд приходить до висновку, що жоден з більш м`яких запобіжних заходів не зможе запобігти ризикам, передбаченим ст.177 КПК України, не зможуть забезпечити його належну процесуальну поведінку.

При вирішенні клопотання прокурора судом застосовуються принципи конвенційного прецендентного права, такі як ризик неявки обвинуваченого на судовий розгляд, ризик перешкоджання з боку обвинуваченого, у випадку його звільнення, процесові здійснення правосуддя, про що зазначається у рішеннях ЄСПЛ «Штегмюллер проти Австрії» та «Вемгофф проти Німеччини»

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 176-178, 183, 331 КПК України, суд

УХВАЛИВ:

Клопотання прокурора задовольнити.

Запобіжний захід обраний відносно обвинуваченого ОСОБА_10 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у вигляді тримання під вартою, продовжити, строком до 28 серпня 2021 року.

В задоволенні клопотання сторони захисту про зміну запобіжного заходу відносно обвинуваченого на менш суворий, відмовити.

Копію ухвали вручити обвинуваченому, захиснику, прокурору та направити уповноваженій службовій особі місця ув`язнення.

Ухвала суду може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду, протягом 5-ти днів з дня її проголошення.

Головуючий суддя ОСОБА_1

Суддя ОСОБА_3

Суддя ОСОБА_2